5!J0 festuca. 



injuste ; nam in F. violacea « lamiuíE foliorum moUissimíE Iteves, culmi 

 superne glaberrimi » ab eo 1. c. describnntur ; quum in nostra F. flac- 

 cida et F. iniopoda Schur jam ex diagnosi Scliuriano «culmi superne 

 scabri» rectius puberuli, et «fólia margine retrorsum scabri» invenien- 

 tur]. — Havasok legelőin s köves füves gerinczein bőven. — Eetyezát 

 havasok [Simk. 1. c], Strázsa [Baumg. ap. Fuss Trans. 742], Butyán, 

 Ál-pás havasai [! Schur En. 792], Krepatura és Királykő Zernyest felett. 

 Keresztény havasok [!], Bucsecs [! Baumg. En. 1. c], Ünőkö [! Schur 

 VSV. X. 141], Gemenea Baumg. En. 1. c.]. 



21860. F. nigricans Schleich Cat. Pl. Helv. (1800) 13. — [F. 

 nigricans Schur" En. 792. — F. nigrescens Fuss Trans. 741, — non 

 Lam.]. — Magasabb hegyvidékek erdeinek szélén és kaszálóin a hegyi 

 tájtól a havasalji tájig. — Szt; Erzsébet [Fuss Trans. 741], Nagysze- 

 ben r.n, Butyán, Bulla, Nagy-Árpás liavas, Kis-Árpás havas, Bucsecs 

 [Schur En.'792]. Öcsém [Schur ÖBZ. YJIl. 22]. 



2187. F. rubra L. spee. (ed. 175.3) 74.— [F. rubra Baumg.* 

 En. III. 247. — F. dumetorum Schur Sertum n. 89; En. 793, — non 

 L. spec. (1762) 109. — F. eurubra, subvar. o) juncea Hackel Fest. 

 139- — 140]. — Szikár vagy fövenyes mezőkön, legelőkön s erdei tisz- 

 sásokon a mezei és hegyi tájon. — ■ Dragánvölgye a Vlegyásza hegy- 

 ségben [!], Kolozsvár [Landoz I. 17], Gyulafehérvár, Benedek Csáklya 

 és Tótfalu hegyei, Bucsum-Cserbul Abrudbányánál, Bucsum, Veres- 

 patak s innen a Detunatáig egész kaszálókat ellep. Vidra és Szkeri- 

 sora hegyei, Zám, Haró, Vajda-Hunyad és Govasdia hegyei [!]. Szu- 

 szény, Zsiecz völgye Petrozsénynél [Borb. Közlem. XV. 332], Nagysze- 

 ben, Talmács, Boicza, Freck, Kerczesora Árpás és Fogaras hegysége, 

 Bucsecs, Brassó hegyei [Schur En. 793 — 4], Ünőkő [Schur VSV. X. 

 141], s egyáltalán Eodna hegysége [Porc. En. 63]. 



var.) Baicalensis Grisb. in Ledeb. Eoss. IV. (1852) 342. — 

 [F. rubra var.) planifolia Hack. subv.) baicalensis Hackel Fest. 141. — 

 Dignoscitur a F. rubra L. : «laminae omnes planae ; spicas variegata3 

 elliptico lanceolatíE ; gluma^ fertiles laté lanceolataa glabrae» Hackel 

 Fest. 129, 141]. — Rodna mellett [Porcius ap. Hackel Fest. 141]. 



?var.) F. turfosa Schur En. (1866) 793. — [F. rubra ö) uliginosa 

 Schiir En. 793. — F. trichophylla Ducros ap. Gaud. Helv. I. (1828) 

 288, ex Hackel Fest. 142; sed Schurius stirpis transsilvanicae «foHa 

 glaberrima» adscripsit, quum F. trichophylla Gaud foliis angulis (an- 

 tice solum) scabris, panicula densiuscula» dignoscitur]. — Árpás ha- 

 vasainak lábánál és a Büdös lápos rétéin [Schur 1. c.]. 



2187/6. F. pseudorubra Schur En. \l866) 794. — [F. Bartherei 

 Timb. Lagr. in Bull. Soc. Hist. Nat. Toulouse VI. (1871) 180 ex Hackel 

 Fest. 143]. — Folyók fövenyes rétéin, csalitokban, a mezei és hegyi 

 tájon. — Nagyszebennél a Czibin folyó mentén [Schur exs. !], Nagy- 

 disznódnál a Götzenberg tövén [Schur En. 794]. 



2187,0. F. nigrescens Lam. Dict. II. (1786) 460. — [F. nigricans 

 Auct. Trans. pl. — F. eurubra var.) fallax Hackel Fest. 142. — F. 

 ])seudorubra Hackel 1. c, — non Schur En. 794. — F. duriuscula 

 Simk. Közlem. XV. 612]. — Hegyvidékek agyagos hegyi kaszálóin s 



