FESTUCA. 591 



erdei tisztásam a mezei tájtól a havasi tájig. • — Pilisliegy Nagyenyed- 

 nél [Csató exs. !], Bucsum, Alsó és Felső- Vidra, Nyegra és Szkerisora 

 kaszálóin a havasi tájig bőven sőt többnyire a kaszálók uralkodó pá- 

 zsitfüvét alkotja, Déva [!], Eetyezát havasok [Simk. Közlem. XV. 612 ; 

 Term. Füz. V. 4-6], Árpás havasai [!], Bucsecs [! Hackel Fest. 143], 

 Eodna hegysége [Porc! En. 63]. 



2188. "F. Porcii Hackel! Fest. (1882) 147. — [F. Carpatica x 

 elatior mihi]. — Havasalji tájak kaszálóin mésztalajon. — Eodna ha- 

 vasain a Korongyison, Cracinnel és Galaczon [Porcius''' ap. Hackel 1. c.]. 



218U. F. elatior L. spec. (ed. 1753)75. — [F. pratensis Huds. 

 FI. Angi. (ed. 1762) 37 ; Baiimg.^'= En. HL 248. — F. pseudololiacea 

 Fr. Summ. Scand. (1846) 75, — est me judice solum forma F. elatioris 

 in locis umbrosis enata]. — Kaszálókon legelökön, erdők szélein és 

 tisztásain az egész terület mezei táján; helyenként mint var.) aristata 

 Schur En. 798. 



2190. F. Apennina De Not. Eepert. FI. Lig. H. (1843) 502.— 

 [F. austraHs Schur- ! En. 798. — F. arctica Schur En. (1866) 799. — 

 ?F. oryzetorum Pollin FI. Veron. I. f. 2]. — Hegyvidékek füves kaszá- 

 lóin s legelőin a hegyi és havasalji tájon. — Biharhegység nyugati 

 oldalán a Pietra-Galbinán [!], Árpás havasai [! Schur En. 799], Krepa- 

 tura a Királykövön [!], Eodna havasain, igya «Saca» hegyen [Porc. 

 exs. ! et Magy. Növ. Lap. IX. 13.3]. 



2191. F. arundinacea Schreb. Spicil. FI. Lips. (1771) 57. — [F. 

 elatior Baumg.* En. HL 248 et Auct. plur., non L.]. ■ — Vizereknél s 

 árkoknál, vizenyős kaszálókon s mezőkön a mezei tájon. — Kolozsvár 

 [!Landoz I. 17], Koók, Mohács, Felvincz, Déva, Vajda-Hunyad [!], 

 Kalán [Csató Erd. Muz. VI. 28], Székácsvölgy [Csató Székács 274], 

 Monora [Barth exs. !], Hosszúaszó [Barth VSV. XVE. 54], Nagy- 

 szeben, Ivistoronv [Schur En. 798], Besztercze [Herzog ap. Fuss Trans. 

 744], Eodna [Czetz Erd. Muz. VI. 15]. 



2192. F. loliacea Huds. FI. Angi. (ed. 1762) 38. — [F. loliacea 

 Landoz* I. 17. — F. elatior x Lolium perenne A. Br. — Lolium festu- 

 caceum Link. Hort. Ber. I. (1827) 273]. — Kaszálókon árkok és tócsák 

 mentén a mezei tájon. — Kolozsvár [Landoz 1. c], Nagyszeben [Schur 

 En. 813]. 



2193. F. gigantea L. spec. (ed. 1753) 77 sub Bromo. — [Bromus 

 giganteus L. ; Baumg.* En. IH. 256. — Bromus triflorus L. spec. (ed. 

 1762) 1]5. — Festuca bromoides Baumg.* ! En. Hl. 246 ex herbario 

 ejus]. — Szálas erdőkben, főkép hegyvidékek erdeiben az egész terü- 

 let mezei és hegvi táján. 



t F. spadicea L. syst. ed. XII. Add. H. (1767) 732. — Fogaras 

 havasai [Schur En. 796], Korongyis és Omu rodnai havasok [Baumg. 

 En. HL 249, sed recentius ibidem non inventa]. 



2194. F. varia Híenke in Jacq. Collect. II. (1788) 94. — [F. varia 

 Baumg.^'- En. III. 245. — F. Eskia Schur Sertum n. 3193, — non 

 Eamond. — F. alpestris et F. minor Schur En. 795, — nec alior]. — 

 Havasok köves sziklás gyeptérségein. - — Freck havasai [Winkler ÖBZ. 

 XVI. 46], Domna forrás vidéke [Fuss Trans. 742], Árpás havasai 



SiMONKAi: Erdély flóréja. *■'■ 



