JUNIPERUS. — PINUS. 597 



588. Juniperus L. gen. n, 1134. 



2^16. J. Sabina L. spec (ed. 1753) 1039. — [J. Sabma Ercsei-= 

 Törd. 27 ; Baumg. En. 11. 308. — J. Kanitzii Csató ! Magy. Növ. Lap. 

 X. (188G) 14-5, — sistit frustula «foliis lanceolatis acuminatis patulis» 

 (Koch syn. 575) prasdita]. — Magasabb mészköhegyek sziklás sza- 

 kadékos helyein a hegyi és havasalji tájon, s a hol előfordul, földre 

 terülő szétterjedt bokrokat alkot. — Egész hegyoldalakat borít Padság 

 felett a Skericza és Vulturésze alhavasokon [Simk. Album 183, 184], 

 Toroczkó-Szt- György barlangjánál [Pálfi ap. Simk. Album 184], Csák- 

 lyaikő szakadékos ormain [! Csató ap. Simk. 1. c]. Pilishegy, Eemete, 

 Bredest a Csáklyaikőtől éjszaknak [Csató MNL. IX. 97 — 99], Csetatye- 

 Boli [!], valamint Tájaszakadék és Pietra-rosia Petrozsénynél [Fro. 

 Karp. 135], Stina-corda Petrillánál [Lojka ! ÖBZ. XXIII. 323], Lapos- 

 nya a Görgény hegységben [Nagy ap. Eresei 1. c.]. 



2217. J. communis L spec! (ed. 1753) 1040. — [J. communis 

 Lerchenf.''' ap. Ziegler de re sylv. 28; Baumg. En. II. 307]. — Hegy- 

 vidékek erdeinek szélein s tisztásain az egész terület mezei táján kö- 

 zönséges. — Eodna vidékéről Porcius nem említi, azonban Czetz 

 Erd. Muz. VI. 16 közli onnan. 



2217/i. J. intermedia Schnr- Verh. sieb. Ver. 11. (1851) 169; 

 Schnr En. 625. — [Comprehendit formás inter J. communem et J. 

 nanam medias. - — Középalak a J. nana és J. communis közt]. — Ha- 

 vasalji és havasi vidékeken az egész területen. Egész területeket borit 

 a Kukurbetán a Biharhegységben, valamint Árpás havasain, mely 

 utóbbi helyen az Alnus viridissel karöltve a Pinus Pumiliot helyet- 

 tesíti. Brassónál a Czenkhegyen 650 — 700 met. magasságban [!]. 



221 7/e. J. nana Willd. spec. IV. (1805) 854. [Juniperus commu- 

 nis ot) nana Baumg.* En. 11. 308]. — Havasok mezőin az egész terü- 

 let havasi táján. 



589. Pinus L. gen. n. 1077. 



1218. P. silvestris L. spec. (ed. 1753) 1000. — [P. silvestris 

 Lerchenf." ap. Ziegler de re sylv. 25 : Baumg. En. II, 304. ■ — P. 

 uliginosa Schur ÖBZ. VIH. 290, — non Neum. — P. Mughus Jacq. 

 Icones Pl. Bar. I. (1786) tab. 193, Baumg. En. II. 304 (non Scop.) 

 est stirps nostra humilis fruticosa, in subalpinis proveniens]. ■ — Ma- 

 gasabb hegyvidékek hegyi és havasalji tájain. — Muntyele-mare 

 Skericza alhavas Padságnál [Freyn Közlem. XIII. 81], Hallerhavasok 

 [Eresei Törd. 52], Kovrágy! [Csató Erd. Muz. VI. 26], s innen Pujig 

 nagy erdőfoltokat képez a Sztrigy mellékein [!], Hátszegi völgy, 

 Talmacsel [Lerchenf. 1. c.], Talmács, Eesinár [Fuss Trans. 601]], Boi- 

 cza, Brassó [Seliur En. 626], Buesecs [Freyn 1. c], Szt-Annató, Ojtoz 

 szorosa [Baumg 1. c], Kukojszás, [Schur ÖBZ. VIII. 290], Eodna 

 [? Czetz Erd. Muz. VI. 18]. — Kultiválják is sok helyen így például 

 Zám hegyein. 



