598 PINUS. LARIX. 



2^19. P. Pumilio Hánke Pdesengb. (1791) 68. — [P. Muglins Ler- 

 chenf." ap. Ziegler de re sylv. 25 ; Sclnir Verh. sieb. Ver. II. 169. III. 

 90, — non Scop. — P. obliqna Sauter ; Schur Verli. sieb. Ver. III. 90 ; 

 Porc. Naseud. 57. — P. Pumilio Baumg. En. II. 304. — P. uncinata 

 Schur Sertum n. 2624-; Schur En. 627. — P. Pumilioni-uliginosa 

 Porc. En. 53. — P. uliginosa Schur En. 626 quoad stirpem alpinam. — 

 Havasalji tájak nedves lejtőin és sziklás völgykatlanaiban 1600 — 

 1900 méter (5000^ — 6500') magasságban többnyire csak kisebb csepő- 

 téket alkot. — A Biharhegység erdélyi oldalán csupán egy helyen, 

 névszerint a Csepilor völgv felsőbb részében a Kukurbeta alján [! Ker- 

 ner ÖBZ. XXVn. 58], Eetyezát havasok [! Csató Erd. Muz. IV. 85], 

 összefüggő csepőtéket alkot a Czibinhegységben így a Frumószán 

 mintegy 330 méter függőleges kiterjedésben [Grisb. Iter n. 283], 

 Csörte, Butyán [Fuss Trans. 602], Árpás havasai közül csupán a Te- 

 riczán [!], Bráza havasai [Schur VSV. II. 169], Királvkő [! Andrae 

 Bot. Zeit. Xni. 52], Bucsecs [! Kotschv ZBG. in. 132,' 135], Csukás 

 [Kotschy ZBG. lU. 139], Teszla [Fuss Trans. 602], Toplicza, Ilva és 

 Eatosnva felett az Ilvai hegvségben [Eresei Törd. 53], Kelemen- 

 Cserbuií [Fuss C. Arch. 394], Unökö [Schur VSV. X. 141], Korongvis 

 [Schur VSV. X. 150]. 



t P. uliginosa Neum. Schles. Gesell. 1837 p. 95, 98. — Cosna 

 [Porc. En. 53], Nagyl-lva [Porc. Naseud. 57]. 



f P. Laricio Poir. — ■ Seréli havas a Eetvezát hegvségben [Csató 

 Erd. Muz. IV. 85]. 



2220. P. CembraL. spec. (ed. 1753) 1000.— [P. CembraLerchenf.- 

 ap. Ziegler de re sylv. 26 : Baumg. En. 11. 305. — • P. Laricio Pávai 

 ap. Fuss Trans. 602. — nec alior]. — Havasaink havasalji tájain gyé- 

 rein. — Eetyezát havasok s a Czibinforrás vidéke [! Lerchenf. 1. c], 

 Bucsecs [Fuss Trans. 602], Besztercze és Eodna havasai [Baumg. 

 1. c], utóbbiakon azonban csak a Lala völgyében az Ünőkő alatt [Porc! 

 En. 53]. 



t P. nigra Arnold Eeise nach Mariazell (1785) 8 cum tab. — 

 [P. nigricans Hőst. in Sauter Versuch (1826) 23, 25. — P. austriaca 

 Höss Naturl. (1826) 337. — P. Laricio Schur En. 627, — non Poir]. 

 Sat frequens colitur. — Sok helyt tenyésztik. 



t P. Strobus L. spec. (1753) 1001 ; Juniperus Yirgmiana L. ; Cu- 

 pressus sempervirens Íj. ; Thuja occidentalis et Th. orientális Íj.: co- 

 luntur in hortis. — Diszkertekben tenyésztik. 



590. Larix Tournf. Inst. tab. 357. 



2221. L. decidua Mill. Gard. üict. (1768) n. 1. — [Larix euro- 

 psea DC. FI. Fr. 111.(1805) 277 ; Baumg. En. — 305. — Pinus Larix L. 

 spec. (ed. 1753) 1001 ; Lerchenf."' ap. Ziegler de re sylv. 25]. — Magas 

 hegyvidékeken a havasalji és hegyi tájon. — Székelykő [! Lerchenf. 

 1. c]. Tilalmas Toroczkónál [Simk. Album 178], Vidaj hegyei és Haller 

 havasok [Eresei Törd. 54], utóbbiakon pl. a Skericzán Padság felett 

 [íFreyn Közlem. XIII. 81], Csáklyaikö [Barth VSV. XIX. 145], Ee- 



