11 
mentær hos Leucothoé og Stenothoé. Fuldkommen mangler Palpen hos Hyperia og be- 
slægtede Former, der ere Yderpladerne vel bevægelige mod hinanden, men de indre 
ere fuldstændig sammenvoxede og tjene kun til at fylde det ellers aabne trekantede 
Rum mellem Kjæbefødderne og de følgende Munddele, naar Munden er lukket. 
Truncus. 
Efter Hovedet følger 7 Led, som jeg tilsammen — i Lighed med Lilljeborg — 
kalder Truncus, og ethvert af dem, fra 1ste—7de, Truneusled eller Legemsled, idet jeg 
antager, at kun de tvende første i Overensstemmelse med, hvad der findes hos Insec- 
terne, maa regnes til Thorax, medens de 5 bagre maa henføres til Abdomen. Hvert 
af disse Led dannes af en Ryg- og en Bugdel samt tvende mellem disse liggende Si- 
dedele, som kaldes Epimererne. 
Fra disse Sidedele udspringer i Almindelighed et Fodpar, som kun mangler 
hos enkelte Caprellider, hos hvilkei Regelen tredie og fjerde Led ere fodløse. Under- 
tiden smelter det første og andet Led sammen, som hos en Art Hyperia og Parathe- 
misto, undertiden ogsaa de tvende sidste, som hos Dulichia. Hvert af Fodparrene 
bestaar af 6 frie Led, hvoraf det yderstei Almindelighed er kloformigt, og som derfor 
gjerne benævnes Kloen. Et syvende Led, som er det første, er ubevægeligt og sam- 
mensmeltet med Epimererne og bærer Aande- og Æggeplader, forsaavidt saadanne 
forekomme. Aandeplader findes aldrig paa det første Fodpar, men kan være til- 
stede paa alle de øvrige, dog oftest mangle de ogsaa paa det syvende, og hos Slægten 
Caprella findes de kun paa tredie og fjerde Legemsring. Aandepladerne ere hos de 
yngste Individer sækformige, hvilken Form de ogsaa oftest har hos Slægten Caprella; 
hos andre blive de fladtrykte, skiveformige, hvilken Form man finder i Regelen hos 
de øvrige Amphipoder. De bestaa saaledes af 2 Plader, der ligge tæt til hinanden, 
og mellem disse er der et tæt Maskeværk, der forener dem, og mellem hvilket Blodet 
cirkulerer. Langs Randen er der en større fri Gang mellem begge Plader, medens 
Maskeværket er tættest i Midten. Øverst, nær deres Udspring, ser man mellem Pla- 
derne en større Aabning, hvorfra Blodet fra Legemet strømmer ud, og denne er fra 
Begyndelsen til den omtalte Gang i Randen. Blodet løber nu i større eller mindre 
Buer, dels i Randgangen og dels i Maskeværket, og strømmer tilbage i Legemet gjen- 
nem en Aabning, som ligger noget bagenfor Indstrømningsaabningen. 
Æggepladerne udspringe indenfor Aandepladerne, ogsaa paa det fastvoxte 
Grundled, og findes ikke paa de tvende første, men paa de fem bagre Fodpar, dog 
undertiden blot paa det tredie og fjerde, som hos Slægten Caprella. I sin første Ud- 
vikling vise de sig som smaa Blærer, der ofte kan sees, især meget tydelig hos Slæg- 
terne Caprella og Ægina, hvor de ikke skjules af Sidepladerne eller Fodparrene, der hos 
disse Slægter ikke ere udviklede paa disse Legemsled. De have her givet Anledning 
til, at nogle Forfattere have antaget dem for rudimentære Fodpar; saaledes er Ægina 
