5 
ben kun har faa Led, kalder man Følerne: næsten fodformede, subpediformes; ere 
de stærkere, benævnes de: fodformede, pediformes. Det sidste Svøbeled er i disse Til- 
fælde forsynet med to Kløer. Hos Caprella er Svøben kun toleddet, og dens sidste 
Led er overmaade kort, hos Chelura danner Svøben et eneste, stort, ovalt Led, der 
benyttes til dermed at bortskaffe de Spaaner, der afgnaves af Kindbakkerne. Hos flere 
Former ere begge Følere hos Hannerne væbnede med Sugeskaale, der ere fæstede 
paa Undersiden af de øvre og paa den øvre Side af de nedre, f. Ex. hos Lysianassinæ, 
hos Slægten Eusirus og hos flere Former hørende til Familien Atylinæ. 
Overlæben. 
Overlæben, Labium superius, slutter sig med sin bredere fastheftede Deel til 
Epistomet, men er altid tydeligt adskilt fra dette ved en Fure; hvor dette er udtruk- 
ket i en skarp Ryg, er dette ligeledes Tilfældet med Overlæben, og disse tvende Par- 
tiers Form slutter sig i det Hele meget til hinanden. Endskjønt Overlæben ikke er 
et parret Lem, ligesom de øvrige Munddele, men ligesom Underlæben kun er den 
yderste, udvidede og chitiniserede Deel af Mundrøret, er den dog bevægelig, og man 
seer tvende stærke Muskler at gaa fra Epistomet, en paa hver Side, og fæste sig paa 
en tværsgaaende, opbøiet og noget bueformig Rand, der falder paa den indre Side af 
OQverlæbens indre Flade. Disse Muskler tjene til at presse Qverlæben, idet Kindbak- 
kerne fra begge Sider bøies mod hinanden, over Gribedelen af disse, saaledes at det 
tagne Bytte ikke kan glide ud fortil.  Aabnes Kindbakkerne, viger Overlæben noget 
fra disse, og ved Lukningen presses den mod dem. For hensigtsmæssig at opfylde 
den Bestemmelse, at beskytte Munden fortil og bjælpe Kindbakkerne, er OQverlæbens 
frie, buede Ende noget. forskjellig bygget hos de forskjellige Former. Som oftest er 
den i Enden ikke ganske tynd, men noget bredere, og Spidsen er forsynet med talrige 
fine Børster, der fra begge Sider ere rettede ind mod Midtlinien, som har en haardere, 
chitiniseret, neglformig Fremstaaenhed, hvilken dog ofte er saa liden, at den bliver 
skjult af de hinanden fra begge Sider mødende Børster. Ved at undersøge Qverlæben 
fra den indre Side, efterat Kindbakkerne ere fjernede, vil Neglen dog kunne sees. 
Hos andre Former er OQverlæben i den nedre Kant ikke saa bred, men der- 
imod tilskjærpet samt ikke forsynet med Børster; den er derimod indskaaret i Midt- 
linien, og Fligerne kunne undertiden gabe meget. 
Hos enkelte Former er det ogsaa karakteristisk, at Overlæbens ene Flig er længere 
end den anden, hvorved den ikke bliver symmetrisk til Siderne. Naar Overlæben er 
bygget saaledes, er ogsaa Kindbakkerne ulige paa begge Sider, idet den, som svarer 
til den længere Flig, mangler den bevægelige Bigren, der her pleier at være fæstet 
under Gribedelen. Med den Bygning af OQverlæben følger desuden nogle Forhold i 
de øvrige Munddeles Form, hvortil vi senere komme tilbage. 
