77 
hvilken jeg stillede Cuprellidae som en Familie, da jeg fandt, at Hyperiderne i Mundde- 
lenes Form skille sig meget mere fra de øvrige Amphipoder, end Caprelliderne skille 
sig fra Gammariderne. I dette Arbeide følger jeg imidlertid Dana og stiller Hyperi- 
derne som en Division, Hyperina, ved Siden af Divisionerne Gammarina og Caprellina. 
Af denne Division have vi i de nordlige Have kun 5 Slægter, hvoraf de 4, nemlig Mc- 
toecus, Hyperia, Parathemisto og Themisto i det Hele staa hinanden meget nær og vise 
en stor Overensstemmelse i Munddelenes Bygning, hvorimod Slægten Tryphana afviger 
heri fra de foregaaende. Derfor har jeg delt denne Division i to Familier, Hyperidac 
og Tryphanidae. 
Familia I. 
HYPERIDAE, Dana. 
1853. Hyperidae, Dana, The Orust. Unit. States Explor. Exped. p. 980. 
1862. Hyperidac, Spence Bate, Crust. Amphip. Brit. Mus. p. 287. 
1870. Hyperidace, Boeck, Orust. Amphip. bor. et arct. p. 4. 
Mandibulæ in apice latæ, valde dentatæ; mala interna lata; tuberculo molari 
permagno, palpo 3 articulato. 
Antennæ perfectæ, superiores peduneulo perbrevi, Sarticulato; flagello apud 
marem multiarticulato et longiore, apud feminam perbrevi, articulis carenti. 
Pedes 3tii—7mi paris non prehensies. 
Corpus inflatum, erassum, raro compressum. 
Qeuli capilis latera tegentes. 
Pedes sallatorii biramei; ramis laminiformibus. 
Appendix caudalis parva, non fissa. 
Denne Familie er opstillet af Dana, som delte Milne Edwards" Hypérines ordi- 
naires i tvende Familier, Hyperidae og Phromimidae. Han beskrev den første saaledes: An- 
tenne secundæ excertæe. Abdomen in ventrem se non flectens.  Pedes 5ti, 6ti, 7miqve 
forma longitudineque medioeres 5tis et Gtisve mon pererassis' nec prehensilibus. Han delte den 
i tre Underfamilier: Vihilinae, Hyperinae og Synopinae. Spence Bate henførte til sin 
Familie Hyperidae de samme Slægter, men udelod Synopia, som han stillede hen til sin 
femte Familie Qxycephalidae. Til Hyperidae høre af de hos os forekommende Amphi- 
poder Slægterne Hyperia, Metoccus, Parathemisto og Themisto. 
I Munddelenes Bygning vise disse en meget stor Overensstemmelse derved, at 
Overlæben er stor, Kindbakkernes Gribedel meget bred og stærkt tandet paa Enden. 
Tænderne ere fine, saugdannede, og kun de yderste ere større end de øvrige, ligesom 
der findes et større Mellemrum mellem dem. Den indre Bigren er stor, dog mindre 
end Hovedgrenen og tandet ligesom denne. Mellem denne og Tyggeknuden findes der 
en Række fine, men ikke korte Børster, der strække sig i en skraa Rad noget opover 
og udad. Tyggeknuden er særdeles stor, omgiven med et Gjærde af saugdannede Tæn- 

