134 
Det tredie Pars ydre Gren er noget længere end den indre, der paa den 
indre Kant har enkelte Børster: begge er betydeligt længere end det korte Grundled. 
Halevedhænget er forlænget, lancetdannet og kløvet næsten til Roden. 
Spence Bate angiver, at det sidste Par Springfødder kun er eengrenet, hvilket 
sandsynlig maa bero paa en mindre nøiagtig Observation. Han angiver, at Farven er 
lys orangefarvet. og at hvert Legemsled er kantet med hvid Farve, samt at Dyret er 
oversaaet med en Mængde smaa sorte Pletter. Det kan være Tvivl underkastet, om 
denne Art afviger fra UC. Hopei fra Middelhavet. I England er denne Art almindelig 
paa forskjellige Lokaliteter og er ogsaa fundet af Norman ved Shetland. Danielssen har 
taget den ved Christianssund, G. 0. Sars ved Aalesund paa 60—100 Favnes Dybde og i 
Hardangerfjorden paa 40—50 Favne. Af C. Boeck er den fundet ved Søndfjord og af mig 
ud for Haugesund paa 70 Favnes Dybde. 
CALLISOMA KRÖYERI, Bruzelius, 1859. + 
Anonyr Kröyeri, Bruzelius, Skand. Amphip. Gam. 1859. p. 45. t. II. fig. 7. 
Callisoma Kröyeri, Spence Bate, Cat. Amph. Crust. Brit. Mus. 1862. p. 371. 
= = Lilljeborg, On the Lysianassa magellanica. 1865. p. 33. 
= = A. Boeck, Crust. amphip. bor. et arct. 1870. p. 22. 
Qculi magni. ovali. nigri. Angulus lateralis posticus segmenti postabdominis 
ti perrotundatus. Segmentum postabdominis dtum supra non impressum. Antennæ 
superiores articulo pedunculi imo perbrevi. Pedes 1mi paris carpo multo breviore 
qvam manu. triangulari; manu ter longiore qvam lata. Pedes 2di paris breviores 
et latiores qvam apud speciem præcedentem: articulo 3tio spina obtusa carenti; 
carpo ovato. erasso, paulo longiore qvam manu ovata: hac duplo longiore qvam 
lata. Appendix caudalis duplo longior qvam lata. profunde fissa. 
Dyret er omtrent 7"" langt. 
Legemet er tykt, høit, med afrundet Ryg: det fjerde Haleled er uden nogen 
paatværs gaaende- sadelformig Indtrykning paa dets Midte; den nedre bagre Vinkel paa 
det tredie Haleled er stærkt tilrundet. Hovedet er lidt længere end den første Le- 
gemsring. Øinene ere store, ovale. 
K De øvre Følere ere kortere end de nedre; det første Skaftled er meget tykt, 
stort, opsvulmet; de tvende følgende ere særdeles korte; Svøbens første Led er omtrent 
saa langt som de følgende tre til fire tilsammen og har paa den indre Side lange Bør- 
ster; de øvrige Led blive tyndere mod Enden; Bisvøben dannes af tre til fire Led, af 
hvilke det første er smalt og meget længere end de øvrige tilsammen. 
De nedre Føleres fjerde og femte Led ere omtrent lige lange; Svøben be- 
staar af fire til fem Led hos Hannen og to hos Hunnen. 
I Munddelene er denne Art lig den foregaaende. 
