33 



nyomó aránya okozza, hogy az alluviumba ásott vagy fúrt kútban a viz 

 egyenlő magasan áll, bármilyon moly legyen is az. A diluviumnak hatal- 

 mas, 25 — 30 méter vastag, tömött agyagrétegei az alluviumi és levantei 

 vizrótegeket egymástól teljesen elzárják, úgy hogy közöltök csak esetleges 

 összeköttetés lehetséges. 



A fölszin mint mindenütt az Alföldön, ugy nálunk is alluvialis, 

 újkori képződmény (1) homok és agyag keveréke, mely ott, hol az eredeti 

 állapot feltalálható, a következő rétegzést mutatja : 



A felső 2 — 8 m. vastag homokréteg és homokos agyag, gyakran sok 

 meszes csiga maradványnyal, néhol konkrecziókkal van keverve. Ebben 

 itt-ott mésztúfás képződmények is előfordulnak s takarják a majdnem 

 mindenütt 2 — 4 m. vastag, leggyakrabban kék, nem ritkán sárga és 

 fekete agyagot, mely többnyire szikes. Az alsóbb rétegek tiszta homok, 

 homokos agyag és agyag egymással váltakozva és minden jellemző sor- 

 rend nélkül. Talán legjellegzetesebb az, hogy e rétegek gyakran deczi- 

 meterröl-deczimeterre változnak. 



A fölszin egyes helyein szigetek alakjában, humusréteg, televényföld 

 is előjön, de a legtöbb helyen laza homok az uralkodó. Helyenkint, nagy 

 foltokon a székes agyag mutatkozik s Bugacznak egyes székes helycin 

 a szóda ökölnyi darabokban is előfordul mint folyton növekvő kivirágzás. 

 Nagyobb székes területek vannak Pusztaszeren, Ágasegyházán, Bugaczon 

 s a Széktó környékén. A Szikrában a lőszszerű sárga agyag is előjön, 

 így a téglaégetőnél, a Bodvány halomnál s Alpáron. 



A gőzmalom udvarán egymás mellett eszközölt hat fúrás mindegyike 

 35 méter mélységből turfát s ebben magvakat hozott fel. 



A turfában előforduló növények közül a Chara, Potamogeton és 

 Ranunculus paucistamineus sekélyes vizekben élnek ; a Carex distans 

 és Chenopodium rubrum mocsarak szélein, iszapos helyeken nőnek. A 

 gőzmalom udvarán 203 m. mélységig tiz olyan réteg fordult elő, melyek- 

 ben számos vizi csiga és kagyló héja található. E rétegek közül három- 

 ban turfa is volt; 200 m. mélységből pedig lignit került ki. A kőrösi- 

 útczán levő Koritsánszky-féle házban 6 m., a körkemenczéknél 6 m., a 

 tűzoltók udvarán 23 m., a új városháza udvarán 32 m., a gőzmalomnál 

 35"5 m. mélységben akadtak turfára. Világos tehát, hogy Kecskemét 

 városának jelenlegi területe alatt, egyenetlen, hullámos felületen, több 

 Ízben, különböző időkben, kiterjedett mocsarak léteztek, melyeknek turfát 

 alkotó növényvilágát a fúró most napvilágra hozza és hogy ezen mocsarak 

 egy jó része a diluvium korába eshetik, azt kimondotta már Du. Lűrenthey 

 Imre a molluszka maradványok meghatározása alkalmával és kitűnik 

 abból is, a mit Halaváts Gyula ,Az Alföld Duna-Tisza közötti részének 

 földlani viszonyai" czimű értekezésében olvashatunk. (5) 



