16 



amúgy is laza talajon a legnagyobb könnyűséggel szivárogtak át, a külön- 

 böző talajsók feloldattak és mindezek a kút vizének romlására A 



reáliskolai kút vizél)en 100,Ü0Ü súly részben 9301 sr. cblor foglaltatik, a 

 mi arra mutat, hogy a viz emberi ürüléktől telitett talajon szivárgott át. 

 Másik oka a viz elromlásának, hogy a kutat nem tisztítják, amiért is 

 moszatok fejlődhetnek s ezek rothadásba átmenve a viznek szerves- 

 anyagát meglehetősen felszaporitják. 



A megvizsgált négy, leginkább ivásra használt kútviz közül a leg- 

 jobbik olyan, a milyen a katonaságnál a legvégső esetben engedtetik 

 meg ivásra. Legkevesebb ártalmas anyagot tartalmaz magában a nagy- 

 budai-útczai kútviz. Már ennél sokkal rosszabb az új iskola mellett, a 

 kis-budai-útczán legújabban íurott kút vize. A friss viz tetemes mennyi- 

 ségű kénhydrogent tartalmaz. Jelentékeny mennyiségű chlor és sok 

 ammóniák is van benne. 



1857-ben Felségének Kecskeméten időzése alatt a vízvizsgáló 

 bizottság legjobbnak találta az egész városban a belső-vasúti kútvizet. 

 1882-ben július 1-én Szilágyi már 100,000 sr.-ben 24 sr. szervesanyagot 

 talált benne, vagyis hatszor többet mint az élvezhető vizben. 



Dolgozatának végén Szilágyi a teendőket a következőkben foglalja 

 össze: 1. Minél mélyebb kutak fúrása, nehogy azon viz belejusson az 

 ivókútba, mely az árnyékszékek, emésztőgödrök szerves anyagait magával 

 ragadja. Épen azon esöviz, a mely a talajba beszivárog, sok anyagot old 

 fel, ha tehát a kutak az emésztőgödrökkel egy magasságban vannak, a 

 szerves sók feloldatnak és a kútba átszivárogván, a viz szervesanyaga 

 felszaporodik. 2. Ha már mély kútaink vannak, azokat minden évben 

 egyszer tisztitani kell, mert ellenkező esetben lerakodnak a kutak falaira 

 a moszatok, melyek rothadásba mennek át s a szervesanyagot szaporilják. 

 3. Czélszerű lenne egy állandó kútvizsgáló bizottság kinevezése, a mely 

 feladatául ismerné a városi közönség által leginkább ivóvízül használt kút- 

 vizeket szigorú elemzés alá venni, ami annyival inkább szükséges, mert 

 a kútviz lényegesen változik hónaponként, sőt néhol naponként is. 



Krécsy Béla már több kecskeméti kútvizet vizsgált meg s az ered- 

 ményt egy felolvasásban (14) és táblázatban ismertette (13.) A táblá- 

 zatban a vizek a legrosszabbtól kezdve haladó sorrend szerint állnak. 

 Legrosszabb tehát a reáliskolai kút vize, melyben az alkotó részek több 

 mint 10-szer haladják meg a megengedhető maximumot. A sorrendben 

 levő kilenczedik kút vize már közel áll a maximumhoz. Az alkató részek 

 mennyisége kisebb a maximumnál s igy feltétlenül jó ivóviz az utolsó 

 hat kút vize. Ezek közül a Czigányvárosi kút a maximumhoz még közel 

 áll. Legtávolabb esik a Budai-n.-útczai kút vize, mely a megvizsgált vizek 

 között általában legjobban felel meg a kívánalmaknak. 



