8 



Az elért eredményt azonban igy sem tartották kielégítőnek s miután 

 a közelben is több artézi kút készült, nálunk is hasonlót óhajtottak 

 n5'erni. A mérnöki hivalal megcsinálta három kútnak a költségvetését, 

 egyenkint hétezer forinttal s lépéseket tettek a terv kivitelére. 



A földmivelésügyi in. kir. nűnisler 1893. febr. hó 14-én tudatja, 

 hogy a város közönsége által fúratni szándékolt artézi kutakra nézve a 

 hely.szini szemle megejtése és szakvélemény megadsísa czéljából a ni. kir. 

 földtani intézet igazgatóságát egyik közegének kiküldésére utasította. 

 Halaváts Gyula osztálygeologus 1893. május hó 25-dikén meg is érkezett 

 s a megtartott szemle után szakvéleményt adott. Egyúttal az artézi 

 kutakról előadást is tartott, hogy az élőszó közvetetlenségével hasson. 



Jelentéséből, melyet a Kecskeméten fúrandó artézi kút üfiyében 

 1893. juu. 6-án nyújtott be a m. kir. földtani intézet igazgatóságának 

 idézem a következőket : 



„Tapasztalati tények amellett bizonyítanak, hogy az Alföldön csak 

 azokon a pontokon koronázta siker a fúrást, melj'eknek tengerszin feletti 

 magassága a 100 m.-t meg nem haladja. Miután pedig Kecskemét városa 

 területén a térszín 114 és 122 m. közt váltakozik, a város oly magas- 

 ságban fekszik, hogy a felszín fölé szálló vizet itt nem lehet reményleni. 

 Az az Kecskeméten artézi kutat nem, csakis fúrott kutat lehet létesíteni. 

 Miután pedig ily úton is kielégítő módon meg lehet oldani a vizkérdést, 

 a fúrást ajánlani merem." 



Halaváts jelentése alapján kisérletképen egy artézi kút fúratása 

 czéljából a tárgyalások megindittatván, több rendbeli vállalkozási ajánlat 

 érkezett be. 



Ifj. Molnár Imre kun félegyházi lakos ajánlatában 76 mm. átm. 

 s 5 mm. falvastagságú avagy 102 ram. átm. s 5 mm. falvastagságú csövek- 

 kel az adandó előleghez képest különböző árakért hajlandó lefúrni 200 

 méterig. Ezentúl azonban felelősséget nem vállal. 



Koczó Sándor mérnök a házi kezelést ajánlja. A tanácshoz intézett 

 iratában úgy véli, hogy a Kárpátokon van a mi viz beszüremkedő tei'ü- 

 letünk. Koczó egy Toldy nevű gépészt ajánl, ki a Pallavicini uradalomban 

 a nyolczadik kutat fúrta s ez a 236 m. mélységű kút cca 900 írtjába 

 került az uradalomnak. 



Zsigmondi Béla ajánlatában a többi közt ezt mondja: 



„Kecskemét th. város területén egyrészt geológiai, másrészt orografiai 

 fekvésénél fogva nem várható az, miszerint egy mélyfúrás által a viz a 

 földszin fölé vezettetnék, de majdnem teljes biztonsiiggal várható az, 

 miszerint 300 méteren belül oly vízerek fognak eléretni, hogy a fúrt 

 kútból szivatyúzás útján tetemes mennyiségű és kitűnő minőségű viz 



