B) D i cotyledones, kéiszikOek. 

 1. Gy m n OS p e r m ae , nyitva termők. 



Coniferae, tobzosak. 



155. Juuiperus comraunis L. (ifyalosfenyő boróka.) Igen bőven 

 Bugaczon a Siványos szélein, hol egész berek tünnatiot alkot. Sz. K. A. 

 Pinus nigra. Arn. (austriaca Höss.) Fenyő ültetvények több 

 helyütt vannak a vidéken. így a Szikrában mintegy 7 hold. Kere- 

 kegyházán s a Nagy-Nyirben is az osztrák fenyőt ültetik. 



156. Ephedra distachya L. (E. rnonostachya Sadl.) homokos 

 helyeken a Nyírben, főleg a Szikrában. 



2. Apetalae, sziromtalanok 



Betulaceae, nyirfafélék. 



157. Betula L., nyirfa. B. verrucosa Ehrh. (B. alba K'och.) bőven 

 a Nyírben N.-K. 2. 



* B. pubeseensEhrh. N.-K. 



158. Alnus Tourn. , égerfa. A. glutinosa Gaert. A Tisza felé, 



Sz. N.-K. 



Cupuliferac, tölgyfélck. 



159. Corylus L., mogyoró. C. Avellana. Igen bőven a Szikrában. 

 Ny. N.-K. 



* Quercus L., tölgy. Qu. sessiliflora Smith. N. K. 



160. Qu. Robur L. (Qu. pedunculata Ehrh.) mocsártölgy. T. Sz. 

 Ny. A ballószögí hatalmas „Törökfáí" is ez. N.-K. (Kaiiitz nem 

 eraliti.) 



* Qu. Cerris L. cserfa. N.-K. 



Ulmaceae, szilfalolék. 



161. Ulraus L.. szilfa. U. campestris L. var. subcrosa Ehrh. 

 Ny. Sz. 



162. U. glabra Mi 11. Szikra (Tös.) 



Celtideae, korallszilfélék. 



Celtis Aust ralis L. ültetik sétatereken, udvarokban. A Nyírben 

 is előfordul. 



Moreae, eperfafélék. 



Morus alba L. M. nigra L. ültetik. 



