19 



palustris, Mentha aqmtka, PMlandrium aqiiatirum, Banmimlus scele- 

 ratus, jR. mdifloms, Veronka B&mhunga, V. Ana/fallis. MyosoUs pa- 

 lustris, Oenothem biennis, Anmdo Phragmifes, Bidens cemua, B. tri- 

 partita, Gratiola offlcinalis, etc. ; iar altele vinii prin feneţele umede, 

 şi pe malurile nesipose şi inundate ale rîuriloru , ca : Glycijrhim 

 echinuta, Lythrum virgatum, Potentilla sup'ma, Galatella punctata, G. 

 insculpta. Fulkarla vulgaris, Mentha Pulegmm, etc. 



Dar una dintre staţiunile acestei regiuni, a căreia vegetaţiune 

 este şi mai importanta, este aceea a numeroseloru mlăştine să- 

 rate, ce se întâlnescu, mai cu semă în Moldova inferioră, prin ve- 

 cinătăţile Prutului, Şiretului şi a Dunării. Prin aceste mlăştine, 

 ultime urme ale valuriloru mării, ce odinioră acoperiaii mai totă 

 acesta regiune, vegetaţiunea este mai cu totulu maritimă. Dintre 

 speciile litorale cele mai însemnate, cari compunu asociaţiunile vege- 

 tale din aceste locuri, voiu cita mai cu semă pe : Arenaria salina, Ar- 

 teniisia salina. Plantago Comuti. Atriplex triangtdarls, A. littoralis, A. mu- 

 cronata, Salicornia herltacea , Suceda maritima, Salsola prostrata, S. Kali, 

 S. lanata, C. rubrum. Statice Limoniam. etc. 



2" Regiunea colineloru. — Acesta regiune se întinde de-alungulu p6- 

 leloru muntiloru si este formată de unu lantu de dealuri, ale căroru 

 puncte culminante nu trecu peste 400 metri de înălţime de-asupra 

 nivelului mării; pe de o parte^ ea constitue basa regiunii muntose, 

 iar de alta, se confundă cu câmpiile. Ceea ce caracteriseză acesta re- 

 giune, este mai cu semă cultura viţii şi a arboriloru fructiferi. Staţiu- 

 nile ce oferu, sunt încă destulu de variate şi populate cu asociaţiuni 

 vegetale nu mai puţinii interesante. Pădurile începu a deveni cu 

 multu mai abundante, si sunt constituite cam totii din aceleaşi e- 

 senţe .ca şi cele din regiunea câmpiiloru, cu deosebire numai , că 

 începu a se amesteca şi cu mesteacăni , şi că perii şi merii selbatici 

 devinu din ce în ce mai comuni; iar prin lunci se arată : Alnus glauca, 

 A.incana, Populus nigra, etc; prin pădurici şi tuferişurî prospereză : 

 Rhamnus Frangula, Staphyllea pinnata, Evonymus europmus, E. verru- 

 cosus, Ligustrum vulgare, etc; LwantJius europmus cresce parasitu pe 

 stejarii din acesta regiune, iar Viscum album, pe meri, sălcii, etc. 



