24 



representatt't, de câtu prin nenumărate specii de liclienî, precum : 

 Tamnolia vermkuîaris^ Cetraria n'walis, Bryopogon ociiroleucufi, etc; iar prin 

 locurile pe unde se maî înlelnesce câte o leacă de pămentu , prea pu- 

 ţine specii maî aâ destulă vigore. spre a înfrunta rigorile ierniloru 

 pană pe cele maî înalte piscurî, Ast-telu pe Omu, celu maî înaltu 

 vîrfu alu Bucegiloru, la altitudinea de 2650 metri, namu observaţii, 

 pe lingă rigidul Nardus strifia, de câtCi speciile următt')re : Frinmla 

 minima, Cerastium alpinum. Silene aeaulis, CJierleria sedioides. Saxi fraga 

 retuşa^ S. androsarm, Drtjas ocfopffala, Fapaver nlpimim, Chrţisanthemîim 

 alpinum, Aridca Doron'mim. S(dix reticulata, Viola alpina , Gentiana 

 vermi., Pedicularis vcrsicohr. Gmm montanum. Campamda alpina, Poten- 

 tilla au tea, Plantago alpina. iJraha aimdes. 



VI. 



Palidulu tablou, co am avutii onorea a ve înl'ălişa despre vege- 

 taţiunea României, de nu va ii aviUu nici imil inleresu altulu, pentru 

 Domniile-vostre^ Domniloru colegî, va ave, lujî place să credu, celu 

 puţinii pe acela, de a ve li pusii în positiune să puteţî vede, că şi 

 explorarea din punctulu de vedere botanicii a ţerei nostre, este o 

 cestiune sciinţifică destulu de interesantă pentru ca să merite a 

 atrage deosebita şi seriosa atenţiune a acestei înveţate Academii. Cu 

 atâtu maî multii, cu câtu ar fî de doiitu a nu se pierde din vedere, că 

 orî câtu de mare arii lî abnegaliunea si desinteresarea câtoru-va en- 

 tusiasmaţî şi devotalî apostolî ai sciinleî, nu lotu-dea-una. aceste no- 

 bile simţiminte, aia destulă putere, spre a pute învinge numerosele 

 şi neinlăturabilele dificultăţi, cari resultă din neputinţă de a pute 

 face tată tuturorii sacrificiiloru materiale, ce reclamă exploraţiunile 

 sciintifice ale unei teri. 



