26^ 



ficiiialis L. (/. c. If, 52). Si)ergu]arin marina. Bess. ( Arena! i:i rubra p. marina li., /. 

 c. II, 1 i^i). Asiei- Tri|)olimii I.. (7. e. II. 119). IMantago maritima L. (/. r. II, 149). 



(5) Aufi. Pyramo dk C.an'DOLLF, kt Fil. Froilrohtns sji.^feiuatis naturalls rr(jni ve- 

 gdahilis. Tom. I-XVII. Parisiis. lS21-l.S7a. 



(H) Plantele menţionaio de l>l). mc C.axoolle în Proilrojuas. simt : Kuclidimn 

 syriacwn Rr. (/, c. I. 181). Erysimnm (•iis|)i(laliim (/. r. ]. 197). Aslra^alns Ono- 

 brychis L. var. moldaviciis (7. c. II. 2X0). de. 



(7) K. Kapaxaa-^. To::oYr^a'f'-a ty^c Bl'xyla.z. l.!ucin-escl. \Hoi). 



(8) C. VfiRNAV. Rudimentiun l'hii>:io<jyaphi(r- ^loldavirr. Hnda?, 1880. 



(9) JuLius Edel. Bancrhmfjcn iiber dic Vegetat ion dtr 3/oldav varh e.ignicn 

 im Jahre 1835 gewacJdrn BcohcuMur/gni ndnorfrn. — Aoeslă sci-iere. esto darea de 

 semă ee face .1. Edel (fostn grădinarn aln r'iincipeliiî M. Sturdza) . despre că- 

 lătoria sciinţifică executată de elu prin Moldova la 18H;J. in urma însărcinării 

 ce i se dete de către societatea de medicî şi naturalist! din laşi. De şi lucrarea 

 luî Edel nu s'au pnhlicalu de cfiln nnmaî la ISiV). câiidri fn presenl.ală de D. 

 Eudoxiii Hurmuzaclii societăţii zoologice-botaiiice din \'icna (ve(|î Vcrhand. d. 

 sool.-hot. Vprfiins,\o\. III. l8riH. p. 27). loliişî principalele observaţi uni bota- 

 nice, ce ea cuprinde, nii lină eu lotiilu necunoscute înaintea aeosl.eî date, de 

 vreme ce totă coleeijiinea planteloru adunate de Edel în cnrsuln eNcm'siimiî 

 sale, fu depusă în Museuln naluralu din laşi. cliiaru dt; la anuin 1885. 



(lOj După .1. Edel (/. c. 28-25). plantele alpine nu înpodobescu de câtii c<tsieîe 

 Celilăiiluî pe când lipsescu în regiunile cele mat înalte. Pe vîrfulu (;elu maî înaU.ii 

 Vinari Illaghn.i nu maî cresce. lariî Bhododrndruln mi se găsesce de locu. Din- 

 tre primulaeee nu se găsesce de câlu Cortusa Matthioli. care acopere câmpii în- 

 tregi. Dini re saxifragee există forte [)uţine s|)eciî. Printre asperifoliee se observă 

 maî ou ^^i-m-d 3l!/<>sofis alpestris si 31. nana: printre earyopliyllee /^fo/Z/V/u K^rrm 

 este forte comună. Dintre genlianaeee nn se găsesce de câlu Gcrdiaua rm/n şi 

 G. AmareUa, întâia |)e virfidu cel maî înallu. a doua la piciorele munlehiî. — 

 Pe câmpiile inalte ale muntelui. a(;operile de muscliî marî. cu formaţiimî de tur- 

 fă, se găsescu pe întinderi »:onsiderabile : Lichen islandicus. L. corallinus, Vac- 

 cinium vitis Idcni. ele. — Lari.r europrea nu se găsesce de câta numaî în regiu- 

 nea superioră icî şi colea printre l'iuus Mughits şi numaî piticfi. ]io cândii 

 lipsesce cu toliilu în regiunea mijlocie a muntelui. Se găsesce si Finus Piimdio, 

 dar esle forte raru. Maî josu. prin fnndulu văiloru. i)e unde sau topită de curendii 

 zăpada, să găsesce Soldanella alpina, etc. Piegiuiuîa mijlocie a munteluî. acope- 

 rită cu bradî negri, este relativă seracă in plante, cu a tatu maî bojală esle re- 

 giunea sa inferioră. Pădurile începu a fi compuse din fagi, mestecăni si plopi 

 tremurătorî. iaru la piciorele munteluî începe a apărea teiulu comunu. 



f11)S|)eciilede plante alpine, indicate de .1. Edel (/. e. 35), pe Cehlău, sunt: Ab- 



