17 



Aceste regiunt mergendu de la ţermulu Dunării spre vîrfurile 

 culminante ale Carpaţiloru, adecă de la câţî-va metri de-asupra ni- 

 velului mărei şi pînă la înălţimea de maî bine de 2700 metri, sunt 

 următorele : 



V Begiunea câmpUloră. — Clima eminaminte variabilă a acestei 

 regiuni, posiţiunea eî maî meridională şi împuţinarea păduriloru , 

 facil ca vegetaţi unea eî se oferă o mare analogie cu aceea a ste- 

 pelorii Rusiei meridionale. 



In adeverii, pădurile nu numai că nu sunt numerose , dar în 

 unele locuri lipsescii cliiarii aprope cu totulii ; iarii în părţile unde 

 se mai întâlnescii încă păduri, acestea se află compuse mai cu 

 semă din stejari, esenţă ce domină mai totă vegetaţiunea fore- 

 stieră din regiunea câmpiiloru. (^uercus pedunculata, împreună cu 

 Q. (■erris, sunt speciile cele maî respândite. cu care se amestecă : 

 gorunulu, iufanulii, gărniţa. mojdreanulu, teiulii , Carpinus Betulus, 

 Fraxinus excelsior. Acer campestrr. A. platanoides, A. tataricum, Ul- 

 mus campestris, Pţjrm communis, etc: prin pădurile mici, crînguri, 

 huciuri şi tuferişurî, abundă mai cn semă : Cornufi mas, C. sangui- 

 nm , Cori/lus AveUana , Cratcegus OxijacantJia. C. laonogyna, Samlmcus 

 nigra, Viburnimi Lantana. Roşa canina, B. pumila, Prumis spinosa. etc; 

 iar prin luncile de pe malurile rîurilorîi , plopii şi diverse specii 

 de sălcii. La umbra acestoru arbori şi prin poienile de prin pă- 

 duri, nenumerate specii erbacee însoţescu vegetaţiunea nemorală. 

 Fără de a mai menţiona o mulţime de specii, cari, ca Adoxa 

 Moschatellina, Bammmlm Ficaria, Anemone nemorosa, A. ranunculoides, 

 Scilla hifolia, ( ralanti lus nivalis, Convallaria majalis, Polygonatum vul- 

 gare. Corgdalis solida, C. cava, Viola od/)rata, şi nenumerate alte spe- 

 cii, ce se succedeză de cu primă-vară pînă tomna, voiii cita ca 

 mai caracteristice acestei regiuni, pe : Hesperis runcinafa , Turritis 

 glabra, FcBoni't romanica, Folygala comosa, Linmn hirsutum, Vicia la- 

 Ikyroides, Orohus alhiis , Oenananthe dacica, Oe. silaifolia, Aspenda 

 taurina, A. galioides. CephaUaria transsilvanica, FjiJiium rulmim . Digi- 

 talis lanata, Scutellaria peregrina, S. hastcefolia, Asparagus tenuifoliiis , 

 Crocus aureus, Tamus comnmnis , etc; iar pe marginea păduriloru 



3 



