Iulie 100,00 I Octombre 51,75 



AngustLi 78.25 i Noembre 20,75 



Septembre 19,25 Decembre 1.25 



Ceea ce dă media anului de 563""", 75. 



Numerulu dileloru de ploe au fostu de 80 ; iară a dileloru de ză- 

 padă au fostu de 17. 



TV. 



lulluiuţele meteorologice . cari imprimă climei ţereî iiostre ca- 

 ractere atâtu de escepţionale, nu sunt singura causă, care i facii 

 Flora variată ; numerose alte condiţiunî biologice ., precum : situa- 

 ţiuiK^a fereî ri(3stre, inegalităţile topografice şi diversitatea lo(;uriloru, 

 dilerinţele de altitudine şi înălţimea munţiloru, constituţiunea fisică 

 variată a solului, contribiie şi ele, în celii maî mare gradti, a 

 face ca Kloia României, să fie pentru botanist! o mină nesfârşită 

 de exploata tu. avută în totu feliulu de plante rare şi interesante, 

 incependu de la acelea ce compunu curiosa vegetaţiune a regi- 

 uniloru ui vale şi alpine, şi pînă la speciile ce populezâ vastele stepe 

 ale Kusieî meridionale si ale Crimeeî. 



în scopu de a ve presenta unu tablou pe câtu se pote maî 

 esactu despre vegetaţiunea României , înterneiându-mă pe conside- 

 raţi uni trase maî cu semă din diferintele de altitudine si climă , 

 amu împărţiţii, din acestu punctu de vedere, totă ţera, în şese re- 

 giuni botanice maî multu sau maî puţinu distinte, şi despre ca- 

 caracterele vegetaţiuniî cărora urmezâ acum să ve făcu o scurtă 

 schiţare. Fără de a intra în amărunte asupra asociaţiunilorfi ve- 

 getale ale fie-căreia din variatele staţiuni ce ' se întâlnescu în a- 

 ceste regiuni, voiu căuta a mărgini espunerea mea numai în indica- 

 ţiu nea câtoru-va din spiciile cele mai caracteiistice. şi cari oferii 

 mai miiltu interesu, cu deosebire din punctulu de vedere alu geo- 

 yrati'vM bolaiiice. 



