11 



România are climă corilirientală. Situaţia sa între Orpaţi şi Bal- 

 cani, lipsa rle adăpostu în contra venturiloru despre nord-est şi 

 sud-est , în (ine , constituţinnea Jiiuntosă a unei mari părţi din ea , 

 tote irnprejurăiile acestea deosebite, făcu ca iarna, Irigulti să fie forte 

 riguroşii şi pămentulu să se acopere cu unu grosu stratu de zăpa- 

 dă , iaru vara căldura să devină cate o dată aprope tropicală, din 

 causa, maî cu semă, a resfrângeiii radeloru soreluî în cele doue ca- 

 tene lorniate de Carpaţi si Balcani. Diferinţele însă de latitudine, al- 

 titudine şi exposiţiune, ce presintă diversele părţi ale României, făcu 

 ca clima ei să varieze de la o regiune la alta. Ori câtu aru fi de 

 iiriportantu. de a determina condiţiunile climaterice ale fîe-cărei re- 

 giuni în parte, observaţi unile meteorologice ce posedărnu pînă astădi, 

 sunt încă prea restrinse spre a putea face o asemenea lucrare ; fiindu 

 că. cu t(3te stăruinţele ce s'au pusii de către acesta Academia, încă 

 din anulu 1875 (vedî Anal Soc. Acad. Bom.), spre a se înfiinţa sta- 

 ţiuni meteorologice — atâtu de imperiosu reclamate de împrejurările 

 cu totulii escepţionafe în cari se află România — în diferitele re- 

 giuni ale ţerei. silinţele ei, din diferite cause. au nîmasti nerealisate 

 încă, pînă astăcli. 



In lipsă, dar, de alte observaţiuni meteorologice, me voiu mărgini 

 la acelea ce s'au făcutu, de Ia 1871 pînă la 1879, sub direcţiunea in- 

 veţatului nostru colegu. d-lu profesoru P. S. Aurelianu, la scola de 

 agricultură şi silvicultură de la Ferestreu (64), şi acelea făcute în 

 1879, de către d-nii Ştefanii Hepites la Brăila (65) şi Petru Poni la 

 Iaşi (66j, observaţiunile acestea, tiindil singurele ce posedămu maî 

 complete pînă astă-dj, relativu la clima României, şi cari potii fi 

 considerate ca definindu mai cu deosebire clima regiunii câmpie- 

 loru şi a colineloru. 



In resumarea acestoru observaţiuni meteorologice, după esem- 

 plulu D. Lecoq (67j, nu amu avutu în vedere de a determina pre- 

 cisîi. de câtu numai temperatura medie a lunelorîi si cantitatea 



