exciirsiiinea din munţii Buzăuluî, prin împrejurimile mănăstirii Ni- 

 lonu, de-alungulCi pîrâului Părscovu şi pînă la Bîsca-mare (57). şi aî 

 Prahovei, prin Bucegî (58), făcută de la 6 Augustu pînă la 15 Sep- 

 tembre 1863 ; în fine, excursiunea din munţi' Vîlceî (munţii Coziei, Bi- 

 striţa) şi aî Gorjiuluî (Tismana, etc). făcută în 1864 (59). Dările de 

 semă despre resultatulii excursiuniloiii luî U. Hoffmann , de şi forte 

 scurte, şi reduse numai la nisce simple enumeraţiunî ale speciiloru 

 găsite în diferitele regiuni din munţii percurşî , pe lângă val(3rea loru 

 intrinsecă, au meritulu, ce este jusiii a li-lu recunosce, de a ti pri- 

 mele date sciinţiiîce asupra vegetaţiuniî munţiloril Munteniei. î»[ume- 

 rulîî totalii alii planteloru culese de către lî. Hoffmann în (îui'siilii a- 

 cestoru excursiuni se sue la vre-o i-30 de specii. 



Fără de a mai vorbi despre indicaţiunile generale, relative la unele 

 dintre plantele cele mai comune ale ţereî nostre. ce se întâlnescii 

 prin diverse scrieri asupra României, publicate în acestî din urmă 

 ani (60). şi de câte-va erborisaţiunî de unu interesu maî mediocru, 

 ce ,s"aii mai făcutu în unele părţi ale României (61), cam acestea 

 erau cunoscinţele nostre asupra Florei acestei ţerî . cândO , în luna 

 februariu 1876. comunicaiu Societăţii ţţeo^rafîce române, sub tit- 

 lulîi Fragmente din Flora Romăiilel {Bulet. Socief. r/eogr. rom. 1876, 

 nn** 7-8. pag. 60-104), o scurtă onumeraţiune, cuprindendii vre-o 

 700 specii de plante, recoltate de mine, în cursulu aniloru 1874- 

 1875. din diferite localităţi ale districteloru laşi. Bacău, Berladil. 

 Ilfovii, Vlaşca, Argeşii şi Muscelu (62). 



Din acesta repede excursiune făcută în literatura Florei ţerei no- 

 stre, aţi pututu vede. Domnitorii Colegi, că cu tote sforţările per- 

 severente şi sudorile versate de câţi- va neobosiţi şi ardenţi explo- 

 ratori, ale cărom nume vorii remâne eternii gravate pe frontispi- 

 ciulu născendului nostru eflitîciii sciinţitîcu, nu cunoscemu, de câtu, 

 relativu, pre puţine din variatele şi elegantele plante cu cari ia 

 plăcu tu natureî să împodobescă pămen tulii României . şi că ne 

 remânu încă multe exploraţiunî de tacutu, mai înainte de a pute 

 termina opera începută, cu atâta desinteresare, de către predece- 

 sorii noştri (63). 



