de excm'siunî şi colecţiuni, Szabo a ,şi sciisu, din diferite puncte de 

 vedere despre Flora Moldovei, cli (oic că din scrierile sale na datii 

 la lumină de câtu numai unu iiiicu opusculu de 61 pagine, lucratu 

 în colaboraţiime cu l)r. J. Czihak, >.'\ relalivu Ia plantele alimentare, 

 tinctoriale. medicinale, etc întrebuinţate de către Românii de la 

 Ostil (50). In acesta scriere, se vedu enumerate aprope 1800 specii 

 de plante, aretate ca crescendu în Moldova, dintre cari. lăsându 

 la o parte plantele de cultură, pe cele cu totulii vulgare şi respândite, 

 şi vre-o i8 specii de ciuperce, câţi-va licheni şi algî. nu găsim Ci de 

 cât nnmaî vre-o 80 specii, cărora li se indică şi localităţile unde 

 au l'ostu obseivate (ol), pe când restulu. lipsite de ori-ce aretare a 

 locului nalalu. păru in mate parte, a li cilate după Flora Transil- 

 vaniei de J. Baumgarten. (52) 



Din ceea ce precede s'a pututu vede, că pînă aici, namCi întâl- 

 nitu încă asupra Munteniei, de câtu pre puţine date de val(3re, şi 

 că mal tote acele menţionate, se raporteză la Flora Moldovei, partea 

 României cea mai bine. şi. relativu. maî complefu explorată pînă a- 

 HÎă-di. 



Trebue să ajungemu la 1850, pentru a începe a găsi date mai po- 

 sitive şi asupra Munteniei. La acesta epocă se şi urcă acelea pe care 

 le datorirnu lui Aithur. Scliott (58), alu duoilea botanistu. care după 

 Leveille, călătoresce prin acesta parte a ţereî. Acestu botanistu, indică 

 unele din plantele cele maî însemnate, pe cari le-a observaţii în tre- 

 cerea sa. pe la Severiim , Cerneţu. Dlteţu. ClaracalCi, Slatina. Talpa, 

 Ialomiţa, lirgoviştea, Sabaru, Argeşu, Ocna-mare, etc. (54). 



Câtu despre munţii Munteniei, pe câtu sciu . n'ari în ce putu a ti 

 exploraţi, de câtu numai de pv. la 18(52. epocă cându pentru întâia 

 oră, vedemti botanisti îndreptându-şi paşii spre ei. Ulrich Holfmann (55), 

 fostu profesorii de botanică la scola de medicină din Buciu'esci^ 

 râpitii, din nenoricire, prea curendu sciinţei, este dintre cei dânteiu, 

 care deschise calea în acesta direcţiune, prin excursiunile ce tăcu in 

 di Ieri te rînduii, în câţi- va din munţii acestei părţi a ţerei ncjstre. Astu- 

 felu suni : excursiunea din munţii Muscelului, pe la CâmpulungCi, 

 Rucării si Dîmboviciora , făcută de la 11-21 Septembre 1862 (56); 



