tfdă . {'oprirujendu , cu primele trepte ale Carpaţiloru . totă Mol- 

 dova Hiaî «iLiltu sau niai puţiriu acxidentată. vârâtă între acestî 

 munţî şi rîulti Siretu ; în line, Moldova Inferioră sau câmpia cuprinsă 

 între Dunăre, Siretu şi Prutu. 



Mokiova de josu — vastu podişu străbătuţi! de văi, ale cărui puncte 

 ctsÎHiitiaute nu trecu peste 500 piciore de-asupra nivelului mărei, — 

 este partea asupra căreia se întinde uiaî multu Guebhaj-d, din causă 

 că, întrînsa tiindu 1 leşedinia sa obicinuită, i-au lostij inaî lesne a 

 o percui'ge îu Iote direcţiunile sale şi prin ui'mare a studia şi ve- 

 getaţiunea eî iutrunu niodu cu multu maî conipletu. Pe lângă acestea 

 elu consideră acesta parte, ca cea maî interesantă pentru botanistu, 

 din causM. mai cu seuiă, a mareî analogii ce are cu stepele Husieî me- 

 ridionale. Diverse plante maritime, ce se întîlnescu pe lingă unele 

 mlaştini săiate ailătore de alungulu Dunării, prin vecinătăţile GaJa- 

 tului, ca S(d'ivoriua herbaem , Siia'da maritima. Atenarta salina, etc. , 

 făcu pe Guebliard să emită părerea, că totu podişulu acesta, ar ti fostu 

 acoperim de către apele Mărei-negre. maî înainte ca acestea să se fi 

 retrasu in hnsiiiulu loru actualii , în urma deschiderii Boslorului. 

 Localilăfile din acesta parte a Moldovei, cari au fostu maî cu de- 

 amărmitulu explorate de către Guebliard, sunt : Galaţulu (80), Pe- 

 chia {'M). Plăcinta si mlaştinele saline de la Piscu (82). Mangina (38), 

 Cudalbii (81). Puleniî (85). Adamu (?>iS), Tocuciu (87), Ţigănescil (88), 

 si Nicorcisciî (89). Din Lote aceste localil,ă(î elu tăcu interesante şi 

 abondaiile recolte. Kelativu la Moldova centrală, arată că acesta re- 

 giune participă, ala tu din partea superioră a ţerei prin munţii ei. ce 

 ajungu înălţimea de 1000-1200 piciore, prin codrii ei numeroşi şi 

 deşi, precum şi prin nemnneratele văi bolovănose şi torente de care 

 se allă străbătută în tote direcţiunile, cât şi din Moldova inferioră, 

 prin Irumosele şi fertilele ei câmpii; enumera esenţele cele mai co- 

 mune, ce compunvi pădurile şi luncile din acesta parte (40). şi de- 

 scrie vegetaţiunea localităţiloru pe cari le-a explorata maî cu deosebire 

 şi printre cari cile/ă : Făureiî, cu ţermurile Putneî (ii), \l-stirea Scîn- 

 teia (42). Panciu ( t8). Câmpurile (44) şi Caşinulu (45). Câtu despre 

 Moldova superioră, singurele localităţi, despre a cărorii vegetaţiune Gueb- 



