l 



Primele şi cele maî vechi noţiuni sciinţifice, ce găsimu asupra ve- 

 getaliuniî ţei-eî nostre, sunt relative la Moldova, şi le dalorimu lui 

 R. Ilacquet (2). care, în anii 1788-1795, căletori prin l.erile de ia 

 nordulu Carpaliloru (8j. Pe lîngâ descrierea generală ce n^ dă des- 

 pi'e starea vegetaţiunii Moldovei cu 85 ani în uniiă, Hacquet indică 

 şi vre-o 12 specii din plantele ce a observaţii în cursulu (^ăleloriel 

 sale prin acesta ţeră, şi printre cari o nouă şi frimiosfi .specie de 

 oniagu . pe care acesta o descoperi pentru întâia oră în ^munţii 

 Moldovei. împrejurare căreia se datoresce numele de Aconikim mol- 

 daviriiw rffffcq. loc nt. I. pag. I()9-1.71 . 1. Vil), sub care se cuno- 

 sce acesta specie pîiiă astă-(li. Câtu despre c.ele-l-alte 11 specii, ce maî 

 indică llacqiu'l. ele liirâ obseivate în trcn-crea acestuia pe la Boto- 

 şani, laşi. Bacău. Salinele de la Ocna. .\giudu şi Focşani. (I) 



Celebrii autori ai Viodnmiuhn ref/iifihu veţietabi (o). încă menlione/ă. 

 chiaru de la priniiilu Nolumu-^apărutu în 1824 — alu acestui monu- 

 mentu sciinţificu. mal multe specii şi varietăţi de plante, ce crescîi 

 în Moldova. ((>) 



Câte-\-a observaţii 11 ii vage. asupra vegetaţiunii României se în- 

 tâlnescfi şi în scriei-ile D-riloru C. Caracaşîi şi C. Vernavu. relative, 

 una la topografia Munteniei (7), alta la lisiografia Moldovei. (8) 



Pentru ca să dăinu însă. peste observaţiuni mai complete asupra 

 ţerei nostre, trebue să ne transportămu tocmai la 1885, când aflămu 

 pre acelea ce ne-a remasu de la J. Edel (9). bolanistu. căruia dalo- 

 rimu cele dîntâiu exploraţiuni mai sistematice asupra vegetaţiunii 

 diverselorii regiuni ale Moldovei. 



Edel divide totă Moldova, din acestiî punclCi de vedere, într'o 

 parte cuprinsă între Prutu şi Siretil. pînă la leversarea ioru comună 

 în Dunăre, şi alta între Siretu şi cresta Carpaţiloru. Indică cu de 

 arnăruntulu l(îte sjîeciele de plante ce a observaţii în fie care din a- 

 ceste regiuni. încependu cu descrierea vegetaţiunii Ceahlăului, singu- 

 rulî'i munte, după părerea sa. cu o floră alpină proprie (10), şi de 



