fiindu apropo lipsita de vegelaUune, aceslă localilale nu i-a itrocuratu de cftlîi 

 câf.e-va stîrpiliin de (}I)jcyrrhi.za cchliiata, Mdilotus macrorrhiza, si iinil inicii 

 TragopogoH. I*e nuilurile Brafeşuhiî n'a jiăsifii de câlft pe Fotcnfilla supina. 



(81) Per'liia c-le o localitate aviilă în pădurî deslulu de )nar), compuse maî 

 nuniaî din Qncfcxs pcduncidafa. dini re cai-î cele uiaî mulie acoperii unii t.e- 

 renii uriiedu si mlaştinosu, iar altele cres( îi pe costele unoru coline inaî multu 

 sau maî putinii nesip(')se. IMnlre [ilanlele cele inaî însemnate găsite în aceste 

 localităl,!, (niebhard citezâ, prin pădurile de pe costele colineloru nesipose: Silonc 

 chloraniha, Astrf.ujahi'i aiyntcus, Abulica pediiiata, AcJuUea spcc ?, Centaurea 

 MarsrhaUiana, (J. (Jfpressn, Cirsv.un caiinin, Thesiimi chgcDifi, Iris squalens. 

 I. Guddenstacdtiana, etc: f)riu pădiu-ilc umede : Delphinium hybridum, Gera- 

 niuiii bohcinicHm, Linarla italica. Iris (jraminea, etc: în văile nesipose : Gyp- 

 sopJiHa paiiicidata^ Larafcra pscudo-olhia, L. eretica, Campamda midtiflora, etc; 

 în fine, prin locurile cultivate: Ruta snavcolens, Oxytropis pdosa, Ajiuja sa- 

 lic/folia, Althcca pallida, etc 



(32) Plăcinla este o localitate a căreia vegetafiune este aprope analogă cu 

 aceea a Peclicî, cu singura deosebire că i)ădurile si umbrisurile devinu maî rare. 

 In apropierea acesteî localităţi spre Siretu, se afla mlaştinele sărate de la Piscii, 

 avute în plante rare şi curiose, dinire carî (iuebliard a culesu s[)eciile urmă- 

 tore : Ranaiindus pedcUus, Lcpidinm crassifoliniii, Ccradiani taiiricam^ O. ova- 

 tum, Sium lancifoliui)/. Ihi.rbarrd taiirica. ele. 



(:-33j Mangiira este o localitate tară [tădurî şi numaî cu |iămentuiî cultivate, 

 forte impregnate de sare, şi fcnelurî udate de unu micii pîrâiasii, de pe malu- 

 rile căruia (iuebhard a culesu si>ecii]e următore : TiammcaJns Stei;eni, Gera- 

 niuîH palustre, Scnccio I.hria, Arteruisia salina, etc. 



(31) Cudalbî este o localitate de asemenea fără p'ă.'lurî, si numai cu pâ- 

 menturi cultivate şi păşuni, ci o vegetatiune apr(')pe analogă cu aceea a ce- 

 loru de la Pechia şi Mangina. Vnn loourile cultivate a observaţii în forte mare 

 abundanţă pe Isatis pnecox, iar de prin păşuni a recoltaţii în 1Hi3, pe Sisijm- 

 briuni junceum, specie pe care n"a maî găsil'o după aceea. 



(35) Puteniî este o lo(;alitate constituită de coline, ce formeză punctulu cul- 

 minanţii alu i>odişuluî Moldovei de josil, care de acolo se plecă treptaţii către 

 Galaţi în partea despre medă-(]î. si către Tecuci in partea despre nordil. Din 

 acesta localitate, (lueliard a culesu speciile următore : Rammculus illyrkus, 

 JBupleurum cxaUatuni, B. Feaerdaniim. Statice idicină, şi alte specii pe earî nu 

 li-a maî găsiţii iiicăirî aiurea. 



(36) Adamii este o localitate ai»r<'ipe exclusivii acoperită de codri desî şi de 

 pădurî. în codri predomină stejarulil, daru se găsesee în abundanţă de asemene 

 şi Fraximis oxyphydo., Tilia argenta, T. ruhra, Acer campestre, A. platanoidcs, 

 A. tataricum şi Carpinus Betulus; pădurile mici sunt comf'use din Cornus mas, 



