66 



CkamomiUa, saii una sau cea-ral!u exclu^ivti; anulă iirniălorii aceste doue spe- 

 cii nu se maî găsescu, şi sunt înlocuite prin Amaranth.in^ viridis sau Sinapls 

 arcensis. Acestu mersu alii vegelaliuniî esleatâlu de regulatu, în ciiLîi leraniî nostriî 

 pentru a cită dale, dicu adesea, anulu ronionileî, anulu must.aruluî, etc. 3) Gândii 

 se dareniâ, din înteinplare sau cu voinţă, vre-o casă, unu grajdu. sail orî-ce e- 

 dificiu consli-uitu, după obiceiulu ţereî. In leniml şi lulu, anulu ui-inăloru acestu 

 locu se găsesce aprope invariabil fi acoperil.u cu Caiinahls satira. 1) lată o altă 

 observatiune ce ml'a (oslu comunicată de o nuillitne de persone demne de cre- 

 dinfă, dar pe care nu o am veiilicaLfi i)rin ocbiî inei : daca se semenă înlr'unii 

 lanţ», grăCi de tomna (Triticiim hi/hcnvuu), -Me^n Hru cu liru şi (aiă nici unfi a- 

 mestecfi (-u seminţe ?^lrăine , anulu înloiu grâulCi se găsesce amestecai u cu a- 

 pi'ope a (iecea |)arle de secară. Acesti^i i»roductî^i i-eseiuenatu în acelaşfi lanu , 

 dă în alu douilea anu, jumătate grâu, Jumătate secară, si anulu alîi treilea i.otii 

 în acelaşfi lanii, recolta loială se găsesce schimbată îu se(;a]-ă.» 



(4-9) JosEPH SzABO, farmacistă si doctorii în medicină (născută în comuna 

 Maroş Bogata din Transilvania, în martie 1803, mor Iu la laşî în 15 decembre 

 1874), fu întâiu farmacistă, apoi subchirurgu la Ospilaluln mililaru din laşî, după 

 aceea me(li(;ii se(iundarLi la Ospilalulu ccnlriilu alu iSf. Spiridonu, iar de la 1854, 

 medicii adminish-atoru la ()s])itnlulu de la <ia]ata şi medică de arondisiuentu. 

 Szabo eră membru onorară alu Societăţii Academice române, alu Societăţii de 

 medici şi naluralislî din Moldova, coresi)ondenl.u alu Socielăliloru de sciinţe na- 

 turale din ITamburg, Viena, ele, şi se atlâ în dese i-oi-espondenţe botanice (rela- 

 tive ladelerininaiiuiu de s|)eciî) cu celebrii botanistî Eschaltzer, Hischoft, ele. Scrie- 

 rile sale l)Olanice remase inedite, sunt : Descrierea Florei Moldovei în respectulu 

 sciinlificu. lecnicu, economicu. alu medicinei legale şi poporane, cu însemnarea 

 geogralieî planleiorfi, a lo<:alităliî, etc; o diserlaliune relalivă la preumblările sale 

 botanice; Flora .hideţuluT laşî, ordinată după -sistema luî Liuneu. descrisă şi expli- 

 ca!ă după Bauingarfen, (auloriilu Florei Transilvaniei). Manuscrisele doued'înlâî, au 

 fosiu încredinţate, in 1865-, directorului de pe alunei alu serviciului sanitară : 

 alu treilea a foslu Irimisu îu 1873, Societăţii Academice române, care Iu în- 

 credinţa d-luî Dr. Fetu. membru alu societăţii, srn'e a'lu revede în privinţa formei 

 (v(.'(\i Ana'. Sor. Acad. rom., lom. Vf, I87i', p. 5i). Manuscrisulu din urmă, .sin- 

 gurulu pe care Tafii veijulu în Auguslu 1879, la d-!u Dr. Fetu, totu nerevedutu 

 şi tn aceiaşi slare in care i-a lostu încredinţată, este îniradeveru o tra- 

 ducere loc-alisală, dar cam necrioplilă a Florei Transilvaniei de Baumgarten ; 

 cu tole acestea, totu aru pute fi de ore-care folosu, pentru unele indicaţiunî de 

 localităţi ce cuprinde, dacă aufornlu aru (i |)0sedalu mal bine limba română; 

 pe cându astâ-felu cum Fa lăsată, este a[)r6pe lipsită de interesă. (Datele bio- 

 grafice ce precedă, sunt, în mare parte, extrase din discm-sulu funebru rostită. 



