73 



statiiin RoHi. , Prenanthes muralis L. , Pleris aquiliiia L. INilicaria vulgaris 

 L., Pyrethrum inacrophyllum DC, Quercus robur L., Roşa spinosissima L. , 

 Riibus caesiiis L., Salix Russeliana Smilh. , Salvia glulinosa L., Scabiosa ar- 

 vensis L., Succisa pralensis Moencli. , Salsola Kali L., S. Tragus L. , Soan- 

 dix arvensis L., Scolopendriuni offioinariim 1^., Scropliularia laciniata Kit., Se- 

 neeio .Tacoba-a L., Silene rupestris Kit., S. petr?ea Kit., Selinum carvifoliuin 

 L., Se.seli gracile Kit.., Serralula linctoria fi.. Solidago Virga Aurea L., Sieges- 

 beckia iberica Wiild. , Sonchus fallax Vili. , Stereueauluin paschale Achar. , 

 Thymus montanu.s L., Teucriiim Chamiedrys L., Trifoliiim aiireum Poli., T. 

 filifbrme Sav., T. pannonicum Kit.. T. parvifloruin Kit., T. reriUjiinaluin Kit., 

 Verbascum lanalum Scbrad. , V. nigrum L. , V. orientale Sohrad., Veroniea 

 paniculata DC, V. orchidea Crantz , V. iirticsefolia L., Vicia polyphylla L., 

 Viscnm album L. 



(60) Precumu sunt urmulorele intet-esante publicatiunî de aceslă natură : 

 Notkc sur la lloumanic. par A. Ooobesco et P. S. Aurkliano, Paris, 1867 ; 

 Tcra nosfră. de P. S. Alkemanu. Bucuresci, 1875: etc 



(61) Astii-felâ sunt erborisal.iunile. în numeru de doue, făcute de d-lîi Dr. 

 D. Grecescu, una la m-slirea Sinaia. ;*Ua la îu-.slirile Agapia, Veraticu .şi Nem- 

 ţii. Spre a face învederată valorea ce t.rebue să se acorde daleloru provenite 

 din acestiî isvorii, voiu presenta aicea o analisă despre ambele aceste erbori- 

 saţiunî. întâia s'a făcut u pe spesele Scoleî de medicină din Bucuresci, de la 

 3-18 Augustii 1868. după cum ni-o arată autoruîu în relai.iunca ce face de- 

 spre ea şi care se află jjublicată în No. 50 alu Monitorului ofkialu din 1869. 

 Acesta relatiune, măcaru că nu ofere vre-unîi interesă maî particulară, aulo- 

 rulu eî a credulă necesară a o republica incă o dată la 1876 (vedî Revista 

 contimporană, 1876, pag. 337), fără însă de a menţiona că ea maî fusese 

 altă dată publicată, ci presentândo ca o lucrare cu tolulu nouă sub tillulu 

 Bxcursiunt botanice pe Bucegi, de şi la finele acestei dări de semă arată, că 

 erborisaţiunea sa n'a fostu făcută pe Bucerji, ci Ia poleJc ucclorn munţi {loc. 

 cit. pag. 341). Dar nici că era de lipsă o maî spune, de vreme ce acesta se 

 vede în deajunsu, din lista ce dă de plantele în numeru de 150 specii, ce a 

 culeşii sau observată în ctirsulu acest.eî erborisaţiunî, şi printre carî, afară de 

 vre-o 2-3 speciî (lihododendron alpinmn Iloff., etc.) ce 'i-au fostă aduse de i^e 

 Verfu-cu-Doru, de către DD. Bernath, Letzmann şi Braustjitter (vedî Mon. ofic. 

 l c.) şi unu Vaccinium Myrtillus ce i-a fostu dată de unu cioi)anu (ibidem), 

 nu figureză numele a nici uneia din interesantele specii alpine, ce impodobescu 

 cu profusiune avutele piscuri ale acestora, munţi. Cu tote acestea, măcaru că 

 erborisaţiunea d-luî Or. s'a mărginită numai împrejurulu in-stiriî Sinaia, şi că 

 relaţiunea sa nu coprinde, nicî chiaru dintre plantele ce crescu pe la polele 

 Bucegiloru, de câtă numaî i)e cele vulgare si maî comună cunoscute, totă ară 



10 



