79 



fluinţeză aşa de niultu în desvoltarea şi posibilitatea de a trai a 

 plantelor LI. Fie-care plantă şi fie-care funcţiune a plantei are nece- 

 sitate de o a nume cuantitate de căldură anuală pentru ca să se potă 

 desvolta. Posede o regiune media de căldură cerută de cutare speţă 

 de plantă şi de cutare din funcţiunile sale, ele se îndeplinescii, 

 plantele crescu şi prospereză; nu posede acea media, ele nu se potti 

 desvolta, sau sg pipernicescu şi pierii, sau emigreză în alte regiuni 

 maî propice. 



Dacă observămu acesta lege în timpii şi în spaţiu, vedemii că 

 numai acestei condiţiunî se datoresce marea diferinţă între flora Eu- 

 ropei din timpii geologici şi a nume din perioda primară, şi între 

 cea actuală; atunci, ne arată paleontologia vegetală, cresceau în i- 

 mensele păduri carbonifere gigantele ferige şi equisetacee arbore- 

 scente, pre cândii astădi aceste plante sunt reduse la nisce umile şi 

 pitice plante erbose. Numai schimbării climatului putemii atribui 

 extensiunea florei ardo-alpme pînă în câmpiile din apropiarea Lionu- 

 luî, în timpulii rpocet gMariloril, pre cându astădî ea nu există de 

 câtii în regiunile polare şi pre vîrfurile Alpiloru. Dacă flora mclite- 

 ramană, într o epocă maî apropiată de noî, pe la începutulu epoceî 

 actuale, se întindea pînă la Paris, acesta nu se datoresce de câtii 

 climei maî calde din acelii timpu. 



Totii aşa este, dacă considerămii lucrulii în spaţiu; curmalulu de- 

 şi vegeteză în aerii liberii spre limita inferic)ră a climeî temperate, 

 elu nu fructifică şi fructele sale nu se cocii de câtii în climele calde, 

 niimaî pre limita septentrională a Sahareî şi în acele localităţi, unde 

 temperatura media anuală este de celii puţinii 2r5C.; aşa elu cre- 

 sce, în adeverii, pe litoralulii Mediteraneî : la Nice, INIonaco, Mentona, 

 Neapoli, dar nu fructifică; temperatura media a acestoru localităţî, 

 îndestulătore pentru a vegeta planta, nu este îndestulătore şi pentru 

 a fructifica, şi maî puţinii încă pentru ca aceste fructe să se cocă; 

 la Palermo, cu o temperatură media' anuală de peste IT^C, curma- 

 lulu fructifică, dar fructele sale nu se cocii; la Catania. cu o tem- 

 peratură media de 18'^-19°C, fructele curmalului se cocii, dar nu 

 îndestulii ca să fie bune de mâncare, căci nu au de câtii puţină 



