81 



Că cea mai mare temperatura a anului a fostu : 



la Bucurescî de + :-^6°,3C. în diua de 2 Augusta, 



la Brăila de -h 33^8C. în diua de 26 Tuniu, 



la Iaşi de + 3o',0C, » 6 Septembre. 



Că cea inaî mică temperatură a anului a fostii : 



la Bucuresci de — 1 7^5C. în diua de 29 Decembre. 



la Brăila de ...... — 17°, 7C. idem. idem. 



la Iaşi de — 22^4C. | ^9 Decembre. 



Că în întregulii a cadutu : 



( 386""",^J8 de apă. 

 la Bucurescî ^ 908""",0 de zăpadă, 



la Brăila 630"'",30 de apă, 



la Iaşi- 563""",75 de apă (1). 



Cândti se va înfiinţa şi a patra staţiune, în Oltenia, conformu 

 votului ce Academia a datti dilele trecute, vomti pute sci şi varia- 

 ţiunile climatului la cea-1-altă extremitate a ţereî. 



După climatu, natura solului şi a subsolului este alu duoilea fac- 

 torii, alu duoilea regulatorii alu distribuţiunil planteloru chiarii în 

 acelaşLi climatil. Sunt speţe de plante cari nu prospereză de câtii în 

 a nume natură de teremuri; de ex. mai pretutindeni unde vomu 

 vede crescendii spontanei! mcstecănulii (Betula albă) sun ternii siguri că 

 teremulii esle siliciosu; pretutindeni unde cresce podvalulit (Tusilago 

 farfara) elii este argilo-margosu, admirabilă corelaţiune între geolo- 

 gia şi botanică! Cresce întfo localitate mestecănulu, geologulu să 

 caute că va da peste strate de nisipiî, pe gresia, de cuarţitu, de 

 micaşistu, etc; se observă nisce asemenea strate, botaniculu să fie 

 cu atenţiune că va întîlni mestecănulu, şi totu astu-felu este pentru 

 straiele argilo-marg(3se şi podvalulu, şi pentru o mulţime de alte 



plante. 



Dacă vomii adăoga la aceste cause acţiunea vînturiloru şi aceea 

 a paseriloriTi căletcjre, precum şi influenţa omului, fie voluntară, cum 



(1) La staţiunile din Brăila si Taşî apa este calciilată la unu locu cu zăpadă cădută, pre 

 cându la 'stagiunea din Bucurescî s^a notatu apa deosebitu şi zăpada deosebiţii. 



11 



