82 



este introducerea şi aclimatarea planteloru alimentare, fie involuntară 

 şi cu totulu accidentală, cum este în introducerea de plante noî ce 

 se face în urma resbeleloru şi a invasiuniloru armateloru de ocu- 

 paţiune, vomu pute înţelege la câte numerose cause de variaţiunî 

 este supusă (lora unei regiuni, cause de cari botaniculti trebue să 

 tiă semă în descrierea florei unei teri; asa, este cunoscută la noi în 

 acesta privinţă acea plantă ghimposă, supărătore, ba vătămătore 

 chiaru animaleloru, care luase o aşa desvoltare, că invadase tote sa- 

 tele şi câmpiile în câtu autoritatea centrală a lostii silită să ia me- 

 suri pentru stîrpirea ei, dându ordine severe ca să o cosescă de 

 tînără, mai înainte adică ca fructele sale să ajungă la maturitate; în 

 ţelegeţi că este vorba de acea plantă ghimposă pre care poporulu 

 nostru a numit'o dracilâ, (Xanthiuni spinosum) sau holeră, ca a- 

 lusiune la epidemia holerei care a bîntuitu ţera în anii 1848 

 şi 1849; plantă care, în România de peste Milcovu, era necunoscută 

 înainte de invasiunea rusescă de la 1829, şi în România de din- 

 coce de Milcovu înainte de invasiunea de la 1848-1849 şi care a^ 

 fostii introdusă, prin agăţarea fructeloril ei, asemenea ghimpose, de 

 codele cailorii oştirii de invasiune. 



Dacă inse acesta plantă, prin immulţirea ei extraordinară şi prin 

 importunarea sa, a atrasu atenţiunea, nu numai a botanicilorti, dar 

 a tuturoril Româniloru, câte alte speţe nu au fostu introduse prin 

 tenurile transportate în urma oştiriloru numeroseloru şi feluritelorii 

 invasiunî ce amu avutu să suferimîi neconteniţii, după cum acesta 

 s'a întîmplatu acum în urmă, în Francia, unde botanicii frâncesi au 

 constatata, în tote localităţile din resăritulu Franciei, ocupate de ar- 

 mata de invasiune germană, în resbelulii din 1870-71, o mulţime 

 de speţe nuoî de plante cari nu existau înaintea acestui resbeliâ. 

 Acesta este o chestiune de studiaţii pentru ţera nostră, de şi pentru 

 asemenea studiu, o recunoscil, trebue să posedămu mai ânteiu unu 

 tractaţii completu a florei române, pentru că numai atunci se pote 

 sci cu sisurantă ce a existatu si ce nu a existatu si sa întrodusu 

 prin imigrare; acesta floră nu amii posedat'o pină acum, şi de aceea 

 nici nu se cunoscii într'unu modu precisu plantele de curenda imi- 



