83 



grate din florele ţeriloru vecine. Graţia înse publicaţiimiî Florei ro- 

 mâne, pre care aî început'o cu atâta ardore şi pre care sperămCi că 

 în curendii ne-o vei da completă, acesta constatare nu va maî fi 

 imposibilă. 



Distincţiunea şi limitarea celoru şese regiuni botanice a florei nos- 

 tre, făcută cu atâta precisiune este o lucrare meritoria pentru care 

 aî cheltuiţii timpu şi muncă, căci consciinciosii în lucrarea ta, cum 

 sunt toţi adeveraţiî omeni de sciinţă, nu te- ai mulţuinitii cu citaţiu- 

 nile diferiţilorCi exploratori pre cari ni-î menţionezi cu atâta cuno- 

 scinţă şi imparţialitate, ci cii voiţii să te încredinţezi prin tine în- 

 suti, să cutreeri tera în diferite sensuri, să explorezi mlastinele mo- 

 cirlose ale Dunării, câmpiile ardetore ale bărăganelorii, văile pro- 

 funde şi vîrfurile pleşuve ale Carpaţiloru, pentru ca să vedi, să 

 pipăi, să te convingi. 



Prin studiile şi observaţiunile urmălore, ajutatu de astă-dată de datele 

 meteorologice, ce am convincţiunea fermă că nu ne voru lipsi, căci 

 Academia nostră, care a luatii în manele sale june dar vigurose 

 chestiunea observaţiuniloru meteorologice, va face să se îmmulţoscă 

 în diferite puncte ale Icrei staţiunile meteorologice, — ajutatu asemenea 

 de tote cele-1-alte auxiliare, ne vei arata raţiunea analogiei florei cal- 

 carului de la Repedea cu aceea a regiunii muntose de la înălţime 

 de 1200 de metre, ne vel face să vedemu tote acele relaţiuni în- 

 tinse ce există între diferitele fenomene ale naturei cu flora unei teri. 



Nu este lucru mai importanta, din punctulu de vedere alu sciin- 

 ţeî pure, alu filosofieî naturei, şi toţii de o dată şi din punctulu de 

 vedere practicu şi materialu alu unei teri, ca cercetările şi exploră- 

 rile naturale făcute cu persistenţă şi sistemă. în acesta privinţă ţera 

 nostră a reniasiî forte îndărătu; căuşele aix fostu numerose, dar 

 am convincţiunea că timpulii a sositu. cându aceste studii să se 

 ceră de tote spiritele luminate şi iubitore de propăşirea ţerei loru. 

 Pînă acum câţi- va inşi isolaţi , pasionaţi pentru sciinţă , şi-au 

 pusu tote silinţele să îndemne şi prin faptu şi prin graiu şi prin 

 scrieri, dar vocea lorii prea slabă şi împrejurările terii au făcuţii 

 că ei nu ai:i pututu fi ascultaţi; astădi înse, cândti ţera s'a aşedatu 



