xrv 



le |tn>|iriî FIoi'PÎ RoiiiAiiieT. dp ac^loM tn sinii o\r)H('<'. shii r-.ii 

 lotul streine Florei nosfro. Şjnjînrn sorifr-e de leliil aoe.st^. 

 oiwe, de şi neiratand de (nit tot din pnnff de vedere j^'one- 

 ral despre vegetaţuinea României, ol'ere rii fote aceste do- 

 cumente forte preţiose şi botanist iilnî. esle ''•Ţera nosfră* a 

 înveţatnluî mefi amic si coleg h. 1'. S. Anrelianii. Variatele 

 observatiunî meteorologice şi climatericii — eseeiitate sub 

 controlul sever ;il inteligentei sale direcţiuni — ce cuprinde 

 a(^estă operă (pag. 2fi — 34), nu maî puţin cAt si intei-esantul 

 capitul relativ la pădurile, feneţele şi păsciunile Komuniej 

 (pag. 109 — 119), constitue tot jitâtea dale |(')rfc ituporlante 

 şi a căror utilitate este necontestabilă. " 



Primele noţiunî. in adever sciinţilice. ce găsim asupra ve- 

 gelaţiuneî ţSreî n(')slre, simt i-elative la Moldova numai, şi le 

 datorim luî B. Hacquet, ' care în anii 1788 — 1795 căletori 

 l)rin Ierile de la uoi-r|iiI C.nrpaliloi'. ** Ve lângă descrierea 



(61 I^. S. AuBKMANc. Ţ''ra mhtrir. BunitcsrT, 187o.— Acesta scricio 

 coprinde şi ea, o rplaţiune specială despre productele vegetale na- 

 lurale ale Rornănieî (pag. iO — 50), dar care. de şi concepută într'nTi 

 mod cu mult maî sciinţific. de cât acelea din operile prece/leatej con- 

 ţine prinii'e «■productele i'ef/einle )iafurnJc pffmi'nfuhn nostni>, mat multe 

 ispecit cultivate, ce sunt streine Florei române, şi caip frebuesc es- 

 clusc. Ast-fel sunt : Zambila, Cofian^driim ftafirtim, Cortrolvulua frim- 

 /or, Nirotiana Tcibncum, Capsicum annninii, Lifcopersicmn escnhntmn , 

 So/anuiu tiiberosum, Digitalls ptirpureo, Orimum hasilicum, Artemi- 

 ■9/1/ Ahrntaniim, Tarfctes patulo^ ScabioK// afro-pni-pnrea, Buhia tine- 

 foruui, ('(e^ofiia n-ifitato, Cannohis satira, Bu,rvs sempervirens. 



[1). Raltuajak Hacquet, magistru în Philosophie si Doctor în me- 

 dicină (născut la Metz la 17o9, mort la Viena la 10 lanuariu 1815), 

 fu maî ântâiâ chirurg militar în armata francesă, după aceea pro- 

 fesor de anatomie şi chirurgie la Lyceul din Leibach. eră de la 1788 

 profesor la Lemberg. Scrierile sale, relative maî cu semă la me- 

 dicină Şl mineralogie, sunt forte numerose (K. Hoelzl). 



(8). Db. B. Hacquet. Neu/^ste. physik/jVirh-polytisch Reise». dunh- 

 dic dacisrluv cnd sarmafisrJien oder nordUehcn Karpmthe». Niirm- 

 berg, 1790—96. * ThcUfi. — Am vefjut acest op (devenit, astă-()î cu 

 totul rari. în Bihl/oteca Museuluî de la Grădina botanică din Viena 

 D. K\Rr, lloKLzr. a tăcut o forte csactă şi intr-resantă dare de semă 



