voidă, rectilinie, exsertă, indeiscentă h. sub-2-valvă, mono- 

 oligo-spermă ; seminţe nearilate. — Erbuiî anuale s. bisa- 

 niuile; frimde pinate, 3-folioIale; st ipule lipite cu petiolul ; 

 iloi'î în racenie axilare s. subaxilaro. 



M. (lentata W. Kit. S.dentatâ.—\\x\g. Sulcină (Mulatru) 

 dinţată. — • Prin fenel,ele umede din regiunea muntosă. — 

 La Câmpulung pe ţermurile Rîu-Tîrguluî (Jrfq/f. Monit. 

 med. 1862, p. 40) ; în munţii Moldovei (EdcI. l. c. 37). — 

 (fluUu-Septcmbre. 



M. macroiTlliza Pers.; M. officinalîs Willd. S. cu răde- 

 cinî mart. — Vulg. Sulcină (Molotru) cu rădecinî mart. — 

 Prin locurile umede, pe malurile rîpelor si a rîurilor. — La 

 (jralaţî ])e malul Dunărei (Gucbh. l. c.J; ele. — 'J!| lanlu-Jidîu. 



M. alba Lam.; M. leuchantha Koch. S. a//;a.— Vulg. Sul- 

 cină (Molotru) albă. — Pe malurile rîurilor din regiunea cen- 

 trală şi superioră a României. — în m-liî Bacăului la Ver- 

 şcscî pe malurile TaslăuluT; în m-lii Vâlcei j)e malurile Ol- 

 tului la CălimănescI, Găciulala; şi pe malurile Lotrului la 

 Golotenî, etc. cfluniu-Iuliu. 



M. arveiisis Wallr.; M. Fetit pîe.rreana Rchb.; M. offi- 

 ciualis Lam.; M. j^allîda Bes. S. de ţarint. — Vulg. Sulcină 

 (Jlolotru) de ţarini. — Printre semenăturile, feneţele şi 

 locurile cultivate din maî totă România. — cf luniu-Iuliu. 



M. CCBl'Ulea Lam.; Trifiunella ccorulea Ser. S. albastră^ 

 Vulg. Sulcină (Molotru) albastră. — l*rin locurile arenacee 

 cultivate si inculte. — Fort.e altundantă la Comana pe malul 

 Călniştel chiar lingă podul drumului de fer ; în Moldova 

 inferioră şi centrală (Guebh. l. c). — Q Maiu-luniîi. 



M. procumbens J5t'ss.,- Trigonella Besseriana DC. S. cul- 

 cată. — Vulg. Sulcină (Molotru) culcat. — Tul{)ină ascen- 

 dent ă-erectă, câte-odată ramosă chiar de la basă, cilindrică 

 Frunde lung petiolate; inferiurele eliptice-oblonge. superio- 

 rele înguste lanceolate, argute-dentate; sti])ule membranose, 



