257 



l. r. i ; .S';. iiKiiiiisc. ; S. (livcrHifoLia (Jz. Flora XIX, ()() 

 I nou limţ/J el /'J.rsic.!; Cz. rf. Sz. l. c. 4; 6^2. manuftc.) ; la 

 Brosccnî (llun-i K.r.sic. !); \)c. liiiiju HArlad la Sloliorjia (/>. 

 /?/•. Fr(i(/in. l. c. \)H): la NOmhi (ScahloHa flarcscfiin iîr. 

 ICn. iU [nou (ivinch. rf Srli.j rt I'J.rsir.!); în dislr. Hacău 

 la Vci-şescI ; la Ai,'iii(l (Hnrri J'JxsIc. !); în Traliova la Trc- 

 (lel ; in III'ov {Ur. Ka. Mlj înlre Cliilila si Ciocanesoî ; în 

 Vliişcti la Coniana ; în in-llî (Jorjiuluî şi aî N\\(tQ\(noJf. ma- 

 nuac. rt KxHÎr.!) la (iolot.rcnî ; în Meliedinlî la îoi'guiova 

 şi llinova ((îr. F.rsir. !): ole. — Qf Iuniu-Aii(/>i..sf, 



p. iiitrţirlfolia Ilrnjf. — în Moldova (Srabiuna Sureisd 

 Cz. Flora XIX, fiO fuo,, L.J rf F.vsic !; h. j. Gnrhh. n,a- 

 iiin^r.) pe lîngă laşî la lU'iK'dc;! ; la m-stirea Agapia (K. si/l- 

 iuifira Gr. Fu. 31 [uon Dn.hy] rt Fxsir.!); în dislr. Hacăn 

 la Verşescî, Caraclău si Mosia-Ocneî ; în Muscel ; la Torcţo- 

 vişlea {S. infa/rifolia Sr/iott l. e. 472 ?) ; la Curtea-dc- Ar- 

 geş în valea Hofeî (Gr. F.r.^ir.!): în Vîlcea la liălcescî şi 

 pe valea Lotrului la Brezoiu. 



K. atroniheus Janka in li.lt. ad D. Br. K. ncf/ră-jmr- 

 purir. -\j\ui\) ealicinal snboilindraceă, atenual-8-aristat, cu 

 arisle aprope de doue ori niaî lungi de căi limbul ; cu sete 

 (srtnr) între ariste nule seu forte scurte; cu pedicelul calici- 

 nal (i<tiprx) forte distinct. — % Maiu-luliu. 



Stat. si abit. — Prin fineţe uscate, tuferişurl şi spincrit. — în Ro- 

 mânia (Trichcra arrcnsis var. pur parca Hoff. Exsic!) pe lîngă EUicii- 

 rescl pe marginile Colentineî (K. hi/hn'da Gr En. 8] [mm CoiiJt.J et 

 Exsic!: K. hijbrida JJ. integri folia Gr. En. 31 [non Greu. et Godr. nec 

 alior.] et Exsic. !) la Ferestreu, Mărcnţa, Chitila, Buftea şi Ciocănesc!; 

 în Vlaşca la Comana. 



Olis. — Forte afină cu A', viacedonica Grisch., de care totuşi difere : 

 prin limbul calicinal sahcilindraccu atennat-S-aristnt (limbus calyci- 

 nus suhcylindraceus attemiatns-8-aristntus). eră nu scurt apert cam- 

 panulat şi abrupt-8-aristat; prin aristele apropo dedcme uri mai lungi 

 de cât lind)id (aristar limbo fere ditplo longioris), eră nu de lungimea 

 limbului; prin setele dintre ariste nide avîî forte scurte (setae inter a- 

 ristas nttlJae vel brevissiniae). eră nu cu sete numerose înfreceml in 

 lungime jumătatea aristelor; prin pedicelul caliceluT forfe distinct 

 (stipex calycis distincfi.<isitnus). eră nu do abia distmct. 



17 



