XX 



pak v brašničce prstenem jakýmsi clánko vitým a pružným 

 (kroužek^ zpruzka zvaným) obejmute'. 



§. 24. Jsou-li na květu kromě tyčinek, čnělek, plodu, 

 koruny a kalichu ještě i jiné nějaké částky, tedy dává se 

 těmto vůbec jméno medníky, protože často k odlučování me- 

 dové šfávy slouží. Ony sestávají někdy jen ze zlázek (u 

 tolije čili jednolístku) , jamek neb důlkův (řebčík), řas 

 (lilie), kroužků (jilm), pahrbků (hledík), ostroh neb rohů 

 (vioUía), švpiu (ostřice, vrba). Neslouží-li částky tyto k od- 

 stavování medu, tedy šlovou věnce , jako vidíme při nar- 

 císku, silenkách a jiných. 



7. Koétensťci, 



§. 25. Kromě vnitřního ústrojí květův i jejich roz- 

 postavení (květenstvQ uvážiti slušno. Obyčejně vynikají 

 květy na témž prutu, na kterém i listy, jsou pak bud stop- 

 kou podepřené, bud sedavé t. j. nemají stopek. Stopka 

 nese květ , řapík podpírá list. Jsou pak květy úzlabni^ 

 když z dolejšího kouta mezi řapíkem a pněm vyrostají; 

 koneční^ když na vrcholí lodyhy kvetou. 



§. 26. Rozmanité jsou způsoby květenství. Hrozen 

 povstává, když jednotlivé, stejně dlouké stopky z rozličných 

 míst tak vynikají, že celek podlouhlou má podobu (hrozen 

 vinný, čilimník). Kytka je též hrozen, má však střední stop- 

 ky delší a tužší. Čímž eliptičnou podobu dostává (šeřík), 

 Lai (lata) je též hrozen, jehožto stopky mnohokráte jsou 

 rozvětvené, dolejší obyčejně nejdelší, tak že květenství po- 

 dlouhlé, homolovité vypadá (kukuřice, lipnice , mrvka.) 

 Klas máme, když květy vůkol na ose sedí beze sto- 

 pek , jako vidíme při obilí , lavenduli. Klásek vidíme při 

 trávách, jejichž květy dvouřadně neb osobitně stojí. Chocholík 

 slově květenství takové, když dolejší stopky jsou nejdelší, 

 vrh pak plochý neb málo klenutý. Okolík povstává, když 

 stopky jednotlivé z téhož bodu aneb konce prutu vyrostají, 

 na p. při prvosence, třešni, pupečníku (hydrocotyle). Nese-li 

 každá stopka místo květu zase menší okolíček^ tedy máme 

 složený okolík, jako při mrkvě, petrželi, vůbec u větší části 

 ličnatých. Zde často pod okolíkem jest z několika listův 

 složený obal, a pod okolíčkem obalíček. Vrcholík má po- 

 dobu okolíka s tím rozdílem, že stopky všecky nevynikají 

 z jednoho místa, nepravidelně se rozvětvujíce, ku p. u bezu, 



