If 



XXIII 



liny dle povahy a podobnosti srovnané sestavuje. Neoceni- 

 telný náš Presl v prvním oddělení velikého svého Rostli- 

 náře (1820) rozličné soustavy zevrubněji opsal. Ješto pak 

 výtečné dílo toto nekaždému přístupno jest, v krátkosti zde 

 z něho toto uvedeme. 



§. 32. Lobel a Pěna (1570) nejprvnější byli, kteří 

 rostliny v soustavu jakousi, může-li ní slouti, uspořádali. Tito, 

 jakož i později Cesalpin,, professor Pisanský (1583), Pa- 

 vel Hermann Rag (1686), Robert Morison (1715) ano i 

 sám slavný Jos. Tournefort (1719) soustavy své hlavně na 

 trvanlivosti rostlin , rozvržením jich totiž v byliny, kře a 

 stromy, osnovali. V třídách onino nejvíce plod, tento ale 

 poslední tvar koruny za základ brali. Adam Zaluzanský 

 z Zalužan, Čech, nejprvnější na tu pravdu přišel, že u rost- 

 lin právě tak jako při živočich pohlaví a různost jeho mí- 

 sto má ; on vypravuje že největší díl rostlin jsou obojaké, 

 ostatní pak riiznopohlavé. Jeho soustava i tím jest doko- 

 nalejší od současných, že se zvyku, rostliny dle trvanlivosti 

 rozvrhovati , zpustil, více na přirozenost než trvání jejich 

 ohled bera. Pozůstavil spis : „Methodi rei herbariae" v Pra- 

 ze 1592, pak ve Frankobrodě 1604 na světlo daný. Au- 

 gust Kvirín Rivín (1690) soustavu rostlin jedině na korunu 

 a tvar její založil. Filosofická soustava Gledičová (1764) 

 na poloze tyčinek , Hallerova pak (1767) na dělohách, 

 okvětí a tyčinkách jsou postaveny. Zvláštním vtipem vy- 

 vedená soustava P. Dobrovského^ slavného vzkřísitele slovan- 

 ské literatury, která ve spisu „Navržení soustavy rostlin 

 podlé počtu a srování a t. d." v Praze 1802, se nalézá, 

 zakládá se na počtu korunových neb obalových částek a 

 potažném množství tyčinek. On rostliny s korunou jedno-čili 

 srostlolupennou , klade dle počtu cípů mezi prostolupenné. 



§. 33. Nejrozšířenější a nejobecněji přijata jest Lin- 

 néota tak nazvaná pohlavní soustava^ jejíž rozdělení na 

 počtu tyčinek a čnělek spočívá. Ačkoli soustava tato mno- 

 hým podrobena jest chybám a nedostatkům, když často nej- 

 rozdílnější rostliny do jedné třídy vedle sebe klade a na- 

 opak nejpříbuznější sobě rody anobrž druhy do rozdílných 

 tříd rozvrhuje, nicméně pro začátečníky velmi prospěšná 

 jest; její zásluha záleží v jednoduchostí a snadném uvlast- 

 nění zásady její, jakož i v častém shodování se s přiro- 

 zenou soustavou. Obraz její jest následující : 



