52 IVedokonalé květy. 



460. Dolejší lupina dlouze osinatá; střední žilka na špici 

 nabíhá v uzlík, z néhož osina běží. Stipa. 68. 



Dolejší lupina nemá žádnou, aneb jen slabou koneční 

 osinu^ někdy hřbetní neb spodeční osinou opatřena. 461. 



461. Plevy osinaté. Polypogon. 62. 

 Plevy komole'. 462. 



462. Lupiny u dolejška věncem vlasů otočené, který nej- 

 méně čtvrtinu délky lupiny obnáší , častěji však zdélí 

 samé lupiny jest. Arundo, 32. 



Vlasy bud chybí, bud čtvrtiny lupin nedosahují. 463. 



463. Lupiny kožnaté, lesknavé, posléz chruplavičně stvrdlé, 

 nažku na způsob škořepinky obkličující. Klásky baňkovité. 



Milium. 54. 

 Lupiny tence mázdřité, se semenem nesrostlé; jedna 

 někdy velmi malá neb chybící. 464. 



464. 2 lupiny stlačené, menší než taktéž stlačené plevy. 

 Větší lupina osinatá neb komolá. Agrostis. 26. 



1 lupina osinatá. Trichodium. 69. 



465. Lupiny 3, osinaté. Semeno ovinuté kalichem a koru- 

 nou, která na bezpohlavém kvítku chybí. 



Sorglmm. 67, 

 Lupiny 2, aiteb jiné známky neshodné. 466. 



466. Blizny kosmaté ze špice kvítka čnějící, delší než toto. 

 Dolejší lupina ostnitá aneb zubatá, kteréžto zuby v krát- 

 ké ostny vybíhají. Na spodku dolejších stopek nalézají 

 se přiokrouhlé, nerozdělené listeny, čímž se patrně od 

 následujících trav různí. . Sesleria. 66. 



Blizny peřité, z boku vynikající. 467. 



467. Klásky stopečné, s palmou, ač někdy velmi krátkou 

 stopkou. 468. 



Klásky ve vyříznutých důlcích osy sedící. 488. 



468. Lupiny s osinou hřbetní neb spodeční. 469. 



Lupiny s osinou koneční, neb podkoneční, aneb komo- 

 lé. 473. 



469. Dolejší jeden aneb oba kvítky samčí. 470. 



Všecky kvítky obojaké , aneb jen nejhořejší samčí. 

 471. 



470. Kalich se 2 vyvinutými kvítky; dolejší samčí. Cnělka 

 velmi krátká. Arrhenathervm. 31. 



