Trávy. 171 



vejčité, stlačené, bledozelené aneb zelené a nachové. 

 Hořejší pleva 3 — 5-, dolejší 3žilná. Lupina zevnitřní 

 Ižilná, končitá, na dolejšku hřbetu hedbávitě kosmatá. 

 Stéblo do 1 Y2 stř. zdélí, vztýčené. Listy nákořenní v 

 svazcích. Kořen krátký, šikmý, dole vlásenitý. Hřbel 

 plev zkřivený. Na holech a pohořích. Čn. Srp. L. 

 horní. P. alpina. L. 



. Poznám. Příbuzná L. kopeční má tužší listy; klásky 

 až llkvěté; plevy zevnitřní 3-, vnitřní 1 — 3žilné; lupiny 

 5žilné, měkkovlasé. Na výslunných pahrbkách; v Ra- 

 kousích, Moravě, Uhřích. Kv. Čn. (Poa collina, Roch.) 



P. badensis. Willd. 

 14. Více položených, co prst dlouhých, tuhých, stla- 

 čených, pošvami pokrytých, dole častěji větvitých stébel. 

 Lat jednostranný, tuhý, hustý, se stopkami a větvemi 

 zcela krátkými. Větve a osa hranaté, holé. Klásky tupé, 

 stlaěené. Plevy a lupiny mázdřité, tupé, silně žebry čili 

 žilkami značené. Klásky kopovité, 3— 5květé. Kořen 

 vlásenitý. Na písčinách, neúrodných místech, u cest; 

 řidčeji. Kv. Čn. (Cynosurus durus. Willd. Eleusine důra, 

 Lam.) L. tvrdá. P, důra. Scop. 



Stéblo delší; lat stejně rozložený. 15. 



1 5. Jazýček 2klaný. Lat velmi rozestřený ; větve útlé. 

 Klásky kopovité, 2 — 3květé. Plevy 3žilné, na kýle drsné, 

 háčkovité. Větve vláskovité, velmi dlouhé. Stéblo přes 

 3 stř. zdélí, hladké. Listy čárkovitě štětinovité, svinuté, 

 drsné. V lesích abaujvarské stolice. L. prosná. 



P. miliacea, Kitaib. 

 Jazýček celý aneb vrubovaný. 16. 



i 6. Stéblo a pošvy 2řízně stlačené, ono 3 — 4 stř. zdelí. 

 Lat stejný, obdýlný neb jehlanitý. Větve drsné, po 4 — 5, 

 Klásky obdýlné, vejčité, nejvíc Skvěté. Kvítky veskrz 

 holé. Menší pleva 1-, větší 3žilná. Zevnitřní lupina 

 5žilná, drsně kýlnatá. Ve vlhkých horách ; na Krkono- 

 ších, Tatrách, Babíhoře. Čn. Čc. L. krkonošská. 



P. sudetica. Haenke. 

 Pomam, Příbuzná lipnice zvrhlá značí se latem roz- 



