Motýlovité. 551 



druhý poloměsíčný, slopecný, s dlouhými štětinovými zuby. 

 Sem tnm vzdělávaná. (Vicia multifida, Wallr. Ervum, L.) 

 V. jednokvětá. V. monantha. Koch. 



Palisty stejné, pološípovile'. 6. 



6. Lusky chlupaté, 2semenné, obdýlné. Koruny mléko- 

 modré neb bělavé. Stopky 2 — 6květé. Listy 6jařmé. Rost- 

 lina útlá, tenká, pýřitá. Mezi obilím, v zahradách, při plo- 

 tech. Čh. Čc. (Ervum hirsutum L.) V. chlupatá. 



V. hirsuta. Koch. 

 Lusky holé. 7. 



7. Listy 12 — 16 jařme, obyčejně bezúponecné, lístky ob- 

 dýlné, kusé holé. Palisty šípovité, kopovité. Stopky 2 — 3 

 květe, kratší listů. Květy veliké, odvislé, bělavé do fia- 

 lová, lusky článkovité , 3 — 5semenné. Mezi obilím tu i 

 tam, řídce. Čn. Srp. (Ervum, L.) V. čočková. 



V. Ervilia. Willd. 

 Listy asi 4jařmé. 8. 



8. Stopky ponejvíc jen Ikvěté, asi listu zdélí. Květy bílé 

 a modré. Lusky obdýlné, 4semenné, holé. Listy 3 — A- 

 jařmé. Rostlina útlá, tenká. Ve vzdělávané půdě mezi 

 obilím. Čn. Cc. (Ervum, L.) V. čtverozrná. 



V. tetrasperma. Koch. 

 Stopky 1— 4květé, delší než listy. Lusk 5 — 8semen- 

 ný. V. štíhlá. V. gracilis. Lois, 



9. Palisty zubaté. 10. 



Palisty celokrajné, aneb lupt^, nepatrné, na dolejšku 

 zubaté. 11. 

 10. Hrozen delší než list, řídký, 12— 15květý. Koruny bě- 

 lavé ; pavézka lilakově čárkovaná ; člunek na špici fialo- 

 vý. Lusk téměř čárkovitě válcovitý. PaHsty poloměsíčné, 

 štětinovitě zubaté. Listy 6 — Sjařmé; lístky eliptičně tupé. 

 Prut pnivý, 3 — 4 stř. zdélí, holý. Čnělka od středu 

 stejně roztroušenými chlupy obsazená. V pasekách, na 

 krajích lesů, na pahorkách. Cn. Cc. V. lesní. 



V. silvatica. L. 



Hrozen zdélí listu, 6 — 1 3květý. Koruny slabě nachové, 



žilkované. Lusk útle chlupatý. Čnělka na hořejšku po 



jedné straně vousatá. Palisty poloměsíčité, zubaté. Listy 



5jařraé ; lístky vejčité, tupé, nejdolejši od prutu vzdále- 



