Danas je općeno poznata činjenica, da je oleđenje Alpi u glaci- 

 ialnom periodu bilo veće na zapadu toga golemoga gorja negoli 

 na istoku, pa da je to oleđenje neznatuije bilo na njegovoj južnoj 

 podini negoli u središnjim i zapadnim Alpama. U poredbi s da- 

 našnjim prilikama u Alpama prikazuje nam se dakle oleđenje 

 glacijalnoga perioda u istočnom dijelu Alpi tek kao pojačanje toga 

 fenomena u sadašnjosti. 



Ne želim dalje raspredati tu činjenicu, do koje nas dovedoše 

 istraživanja mnogih učenjaka, koji se tim proslaviše, nego ću tek 

 spomenuti, da i novija geologijska istraživanja u zagrebačkoj oko- 

 lini oboriše starije mišljenje Pilarovo\ koje je u novije doba 

 tek dr. Hinko pl. Hranilović^ zastupao, da bi se tu, poimence 

 na podini Zagrebačke gore. moglo naći tragova oleđenja. Nije 

 mala zasluga dra. Dragutina Gorjanović a-K rambergera^. 

 da smo na pitanje, da li je gora Zagrebačka bila oleđena, dobili 

 decidiran negativan odgovor. 



^ Dr. Gjuro Pilar: „Tragovi oledbe na podnožju zagrebačke 

 j^ore" („Rad Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti". Knj. 39. 

 1877.). 



"^ Crtice iz polnzaboravljenoga kraja (Hrvatski planinar 1905.). 



* Isp. osobito: „Da li je bila gora zagrebačka oleđena i kako Je 

 postala zagrebačka terasa" (Glasnik hrvatskoga naravoslovnog društva. 

 God. XIX. 1907.). 



