(2) MEDITHKANSK] KLKMENTJ U ZAGREBAČKOJ FJ.ORI. 161 



Prema rečenome bio je za diluvija u istočaom dijelu istočnih 

 Alpi, napose u konkretnom slučaju u zagrebačkoj okolini, ispunjen 

 preduvjet za uspijevanje vegetacije, koja je mogla biti posve druk- 

 čija negoli ona zapadnoga dijela Alpi u isto doba. Uzmemo li 

 nepromjenljivu snagu prilagodbe naših raslina, koje su već onda 

 tvorile glavnu masu vegetacije, na tadašnje klimatske prilike, to 

 je bio pače u doba najjačega oledenja Alpi od snježne međe, ko a 

 se u zagrebačkoj okolini nalazila u visini (jd 1800 m više mora, do 

 visine od lOOO m, eventualno od 1200 m, periodično besnježan pre- 

 djel, u kojem se mogla raširiti visokoplaninska Hora bez drvlja, dok su 

 od lOUO m niže, u povoljnom položaju već od 1200 m počevši, mogla 

 uspijevati drveta, dakle je bila omogućena šumska vegetacija. 



Kako sam i u svojoj raspravi „Vegetacione formacije zagre- 

 bačke okoline"^ pokazao, uspijevaju rastreseno u zagrebačkoj oko- 

 lini mnoge kraške biljke, a to su : božur (Faeonia corallina Retz.), 

 Ilanunculus Hbjricus L., Helleborus dumetoriim W. K.. Orchis tri- 

 dentata Scop.. Ilimantoglossuni Jiircinmn (L.) Spr., Anacamptis 

 pyramidalis (L.) Rieh., Crocus alhiflorus Kit., Dapline laureola L., 

 Stachi/s recta L., Lithospermum purpureo-coeruleiim L., Hacquetia 

 epipactis (Scop ) DC, Feucedanum oreoselinum (L.) Mnch., Cni- 

 dium silaifolium (Jacq.) Simk., Orlaya grandi flora (L.) Hoffm., 

 Lathi/rus varlegatus (Ten.) Godr. et Gren., Coronilla coronata L., 

 Ct/tisus supiHiis L., Staphglea pinnafa L., Buscus hypoglossum L. 

 Pnaius mahale}) L., Ostrga carpinifoHa Scop., Castanea sativa 

 Mili., Qtiercm Innuginosa (Lam.) Thuill., Quercus cerris L., Fra- 

 ximis ornus L. i t. d. Zanimljivu tu biljnogeografičku pojavu, koja 

 je mjestimice (ali ne svagdje) u svezi sa razvitkom fenomena 

 krusa u zagrebačkoj okolini, voljan sam u suglasju sa Bečkom' 

 tumačiti i mnijenjem, da sadašnje kraške rasline opasivahu u jed- 

 nom periodu diluvijalnoga doba istočne Alpe, pa nastavahu njihov 

 montani predjel, t. j. zauzimahu ono mjesto, koje danas ondje po- 

 kriva montana srednjo-evropska flora. U srcu Alpi posljednje je 

 ledeno doba uništilo te rasline, dok u istočnom okrajku Alpi ne 

 bijahu samo podati uvjeti za uspijevanje šumske vegetacije kar) 

 one kraške flore, nego se mogoše uzdržati i rasline s većim za- 

 htjevima topline, kao u nas na pr. Castanea sativa Mili., Colutea 



^ U 175. knjizi „Rada Jugoslavenske akademije" god. 1908. 



^ (iber die Bedeutuug der Karstflora in der Eutwicklung der Flora 

 der Ostalpeu (Resultats scientifiques du Congres internatioual de Bo- 

 tauique, Vienue 1905. str. 174.) 



9 



