162 A. FOKBNBACHKR. (o) 



arborescens L., Convolvulus cantnhrica L., Chloroci/perus longus 

 (L.) Palla i n. dr. — sve biljke, žto danas živu na granici između 

 mediteranske i kraške flore, te ih je mučno podrediti jednoj od 

 tih flora: stoga je opravdan sud, da se razasuti otoci kraške flore 

 ne drže predstražama flore, koja prodire, nego reliktima kakve 

 reducirane flore, koja se pače još i danas u formacijama sačuvala 

 na klimatski povoljnim mjestima, kao na pr. kod Badena i Voslaua, 

 a i u nas. 



Ukratko, današnja je kraška flora za posljednjega interglaci- 

 jalnoga doba zauzimala mmitani predjel istočnih Alpi. Više ove 

 bijaše razvita alpinska flora. Na rubu ugarskoga nizozemlja, ali i 

 na drugim povoljno smještenim mjestima, kao u zagrebačkoj oko- 

 lini, primješavahu se, baš kao danas u zemljama oko Jadranskoga 

 mora, mnoge mediteranske rasline, koje su se djelomično do danas 

 sačuvale, kako nam pokazuje ovaj popis : 



Popis meditera uskih raslina u zagrebačkoj flori ^ 



Fara. Polypodiaceae. 



Adiantum cnpillus Veneris L. — Za Zagrebačku goru kod Stu- 

 bice bilježi ovu paprat već I. Host god. 1830. u Stadlerovu 

 djelu : „De filicibus veris Hungariae" (p. 44.), a za pećine toploga 

 vrela u Podsusedu Klinggraff. U Zagrebačkoj gori i na peći- 

 nama Babjega zuba kod Cučerja (Wor masti ni). 



Ceterach officinarum Lam. et DC — U Zagrebačkoj gori na 

 Planini i Li{)i kod Cučerja, na Banovoj i Komušarevoj pećini kod 

 Vidovca; u Samoborskoj gori na razvalinama grada Okića, koje 

 stanište bilježi i Fl. Cr. 



^ U ovome popisu slijede prirodne porodice i rodovi po Wettstei- 

 novu sistemu, pa mi je kod sistematičkoga poređaja dobro poslužila 

 Jaucheuova knjižica: „Die europaischen Gattungen der Farn- und 

 Bliitenpflanzen nach dera Wettsteinischen Systera geordnet" (VVien 1908,). 

 Staništa biljaka navodim po Schlosser-Vukotinovićevu djelu: 

 „Flora croatica", a popunjujem ih onima, što ih navodi Dragutin 

 Hire u svojoj: „Reviziji hrvatske flore" (izlazi još u „Radu Jugosla- 

 venske akademije") dodavajući i neka nova meni poznata staništa. Za 

 nomenklaturu u glavnom bila mi je odlučna Fritscheva: „Exkursi- 

 onsflora fiir Osterreich" II. Auti. 190H. 



