12 



Phasma (.£. longispina Krojer) henregnet til Slfegten Protella, idet de ikke udviklede ^g- 

 geplader have vaeret anseede for at vsere rudimentsere Fodder. Deres videre Udvikling 

 foregaar saaledes, at de forlBenge sig og deres forreste og bagre Vseg la^gge sig til 

 hinanden, endelig voxe de videre frem, deres Kanter erholde lange Berster, og idet 

 de krumme sig mod hinanden fra begge Sider, danne de en fast tilsluttet Rugepose. 

 Disse Plader ere hos nogle Former meget brede, som hos Atylince, inedens de hos 

 Andre, Lysianassinw, Corophince o. s. v. ere smale. 



De tvende forste Fodpars forste Led er i Almindelighed langt, det andet og 

 tredie oftest kort, det tjerde er i Regelen stserkere udviklet, og naar det femte er 

 uddannet til en Gribehaand, kaldes den Carpus. Bliver Carpus forkortet, forlseoger 

 dels bagre, nedre Hjerne sig i eu storre eller mindre, i Enden som oftest afrundet 

 Del, som jeg kalder Hfelen, Calx. Det femte Led kau enten vsere lidet, smalt, eller 

 ogsaa meget stort, bredt, opblsest, og Neglen kan da vaere udviklet til at slaa sig op 

 mod den bagre eller nedre Rand af det femte Led, som da gjerne er tilskjserpet, vseb- 

 net med Taender eller Torue; Leddet kaldes da Haanden {inarms), og den tilskjferpede 

 Rand, hvorimod Neglen Isegger sig, kalder jeg Griberanden, Acies. Undertideu for- 

 Igenger det nedre, bagre Hjorne sig til en Tommel, hvoriinod Kloen kan slaa sig ind, 

 og Haanden kaldes da saxdanuet, Chela. NaarTommelen ikke er udviklet, siges Haan- 

 den at vsere suhchelat. Kloen mangier sjelden, saaledes soin paa det andet Fodpar 

 hos Batyporeia. Undertiden er Neglen overmaade bred, og da ikke kloformig, som 

 hos Pardalisca cuspidata; den er ogsaa undertiden ikke uddannet til at slaaes ind mod 

 Haanden, og da er denne ikke gribende. 



De tvende folgende Fodpar have den samme Retning, som de foregaaende, 

 medens de tre bagre vende den modsatte Vei af hine. Hos disse er i Rege- 

 len det ferste stserkt pladeformigt udvidet, og dette sker vsesentlig i den Hensigt at 

 daekke Gjsellerne, som findes paa den indre Side, og som her ikke dsekkes af de 

 smaa Sideplader. Dette kan indsees deraf, at hos de Former, hos hvilke den fjerde 

 Sideplade udvider sig meget bagud, og dsekker de forste Led af disse Fodpar, ere 

 disse ikke meget udvidede, ja ofte fuldkonimen linisere, som hos enkelte Arter af Slseg- 

 ten Metopa. Hos flere Former, som leve i Ror, og som ikke forlade dette, ere disse 

 Fodpars forste Led, uagtet Sidepladerne ere saa smaa, dog ikke udvidet, da Dyret 

 ikke behever nogen Da3kning af Aandepladerne paa Grund af sin beskJEermende Bo- 

 lig, f. Ex. hos Hela, medens hos Sleegten Ampelisca, som ogsaa bor i Rwr, men ofte 

 forlader dette, ere de tre bagre Fodpars forste Led meget bredt. Hos Caprella, hvor 

 ingen Aandeplader findes paa disse Fodpar, er ogsaa deres forste Led smalt. Deres 

 andet Led er i Almindelighed kort, medens det tredie er meget Isengere, det fjerde 

 alter kortere og det femte er noget Isengere end det fjerde. Dog findes heri forskjel- 

 lige Afvigelser; sjelden er det femte Led uddannet til en Haand, idet dets nedre, for- 

 reste Kant er udviklet til en Griberand, hvormed Neglen kan slaaes op, f. Ex. hos 

 Slgegterne Iccea, Sunamphilhoe, og isfer hos Caprella. 



