10 



Kjaebefedderne. 



Hos Amphipoderne skitter den f'orste Legemsring sig noie til Hovedet, og den- 

 nes Fodpar optrseder i Mundeus Tjeneste og danner tilsammen ligesom en Underlpebe, 

 der dffikker de evrige Munddele; de kaldes Kjiebefedderne, Maxillcepedes. 



Disss Kjsebefedder dannes hos alle Amphipoder, undtagen hos Hyperiderne, 

 hvor de ere i en meget rudimentser Tilstand, af folgende Dele : Nederst findes et af 

 tvende Sidedele sammensmeltet Led, som kan ansees at vsere Grundleddet for begge 

 Kja;bef0dder og tilherer egentlig ikke Legemsringeu. Dette Led er indbugtet i Mid- 

 ten og oml'atter til begge Sider det folgende Led. I dette fsester sig paa hver Side 

 to stajrke Muskier, der beveege det folgende. Dette bestaar oprindelig af to Led, som 

 hos de fleste Former ere sammensmeltede og kun sjelden sees tydelig adskilte. Dog 

 kan man undertiden, hvor Adskillelsen mellem begge ikke sees, vide, at en saadan 

 virkelig findes, idet man seer Muskier, der tjene til at beie begge Led mod hin- 

 anden. Det overste af disse Led fortsEetter sig i den 0vre, indre Vinkel paa hver 

 Side i en bred, temmelig lang Plade, der i Enden er mere eller mindre tvacrt afskaa- 

 ret og besat med Teender og Borster. Disse Plader ere fuldsteendig adskilte i den 

 storste Del af sin Ltengde og hsenge kun sammen ved sin Rod. De indre til hin- 

 anden stodende Rande ere forsynede med stterke, fjferformede Borster, og hver af 

 dem beier sig i Randen ind mod det folgende Par Munddele for at opfylde et tomt, 

 trekantet Hal mellem Kjgebefodderne og det forste Par Kjaeber. 



Det folgende, tredie Led , er fuldkommen adskilt paa hver af Kjaebefod- 

 derne fra det andet og er i Almindelighed temmelig kort, men udvider sig til en 1 

 Regelen overmaade stor, bred, halvoval Plade, der paa den indre, almindeligvis ret 

 afskaarne Rand, som Isegger sig til den tilsvarende paa den anden Side, er vaebnet 

 med stffirke Tsender eller Torne, sjelden kun med Borster. 



De folgende Led ere tynde og udvide sig i Regelen kun lidet. Jeg kalder dem 

 Kjaebefoddernes Palpe, medens jeg bensevner de store, pladeformige Udvidninger af de 

 foregaaende Led Kjaebefoddernes indre og ydre Plader. Palpen dannes oprindelig af 

 5 Led, hvoraf det forste i Almindelighed er kort, det andet noget laengere, det tredie 

 atter noget kortere, og det fjerde og femte er som oftest sammensmeltet til et klofor- 

 migt Led; dog sees ofte det sidste Led lig en Klo at vtere feestet til det foregaaende 

 Leds mere butte Ende. Da dette dog er meget sjeldent og disse tvende Led oftere 

 ere sammensmeltede, kalder jeg dem tilsammen det fjerde Led. 



Dette KjEebefodpar kan dog ofte blive modificeret i sit Udseende. Undertiden 

 mangier det sidste Palpeled fuldstsendig, og Palpen er saaledes treleddet, som Til- 

 fseldet er hos Dexamine og Iphimedia; sjeldnere er Palpen kuu toleddet, som hos La- 

 physliiis. Hos Pardalisca og Andre er Kjaebefoddernes indre Plade rudimentaer, medens 

 den hos Leucothoe, Nicippe, Eusims og Flere er meget liden. Den ydre Plade kan 

 ogsaa blive meget liden, som hos Nicippe, ParanrphUhoe, Eusirits og Flere, naesten rudi- 



