bestaa saaledes af tveiide Sidehalvdele, der ved Roden ere forenede. Den daniies 

 af to Par Plader; de ydre ere de storste, og i den evre Rand i Regelen forsynede med 

 Borster; den ydre Rand er naermest Enden smal, men bliver mod Roddelen bredere 

 og gaar paa hver Side ud i en oval Lap. Denne Lap tjener til at fylde det ellers 

 tomme Rum mellem Kindbakkerne og det forste Kjsebepar, som ved Roden staa Isen- 

 gere fra hinanden, men som nserme sig hinanden mod Spidsen. Derfor er denue 

 meget bred hos de Former, hvis Kindbakker ere meget stserke, trekantede og meget 

 buede mod Spidsen, medens den er meget tynd og smal hos dem, der have brede, 

 flade Kindbakker. Enden af disse ydre Plader er afrundet, sjelden, som hos Slsegten 

 Verlumnus, forsynet med en bevaegelig Taiid, eller dybt fliget, som hos Underfamilien 

 Amphithoince. 



De indre Plader ere som oftest smaa, rudimentsere, og da tilvoxet de ydre; 

 hos Lysianassince sees de derfor som tvende smaa Flige paa den indre Rand af de 

 ydre ; hos Iphimedia ere de noget storre, hos Ampelisca, Dulichia, St/rrhnp, hvor Under- 

 laeben er meget kort, sees de derfor tydeligere; hos Alylus og de naermest den staa- 

 ende Slaegter samt hos Underfamilien Deramince sees de som tvende smaa Plader ved 

 Spaltens Bund; hos Familien Corophidw ere Pladerne meget store, og blive endog 

 tykke hos Siaegten Amphithoe. Denne forskjellige Udvikling af Pladerne afhaenger for 

 en stor Del af Kindbakkernes Bygning, idet, naar disse ere stserke, trekantede og have 

 en stor Tyggeknude samt ere meget boiede i Spidsen, der opstaar mellem dem et 

 tomt Rum, som skal udfyldes af Underlaeben med dens Biflige, og derfor ere disse 

 forskjelligt modificerede efter Kindbakkernes Bygning. 



Andet Kjaebepar. 



Det nseste Fodpar er det andet Kjaebepar. Dette ligger lige indenfor Kjsebe- 



fodderne, men berorer disse kun tned den ydre Kant, da Kjsebefcdderne have en mere 



convex Overflade, medens hint er baiet i modsat Retning lig det forste Par Kjaeber 



og Kindbakkerne. Derved vilde der opstaa et tomt Rum mellem Kjsebefodderne og 



det andet Par Kjfeber, hvis det ikke, som anfort, blev opfyldt af Kjaebefoddernes 



indre Plade. Det andet Kjaebepar bestaar ferst af et Grundled, dernsest af et meget 



kort Led, som ofte meget vanskelig sees, og til dette slutter sig en temmelig I0S lig- 



gende Del; disse tvende svare fuldstsendig til det af Kjaebefcddernes Led, som basrer 



den indre Plade. Derpaa folger et meget stort Led, som indad er forlaenget til en 



stor, med Borster besat Plade, hvilket svarer til Kjaebefoddernes ydre Plade. Indled- 



det paa Grunddelen af dette Led finder man ogsaa en Plade, som aldeles er tilsva- 



rende til Kjaebefoddernes Palpe, hvilken saaledes her er enleddet, medens den er fler- 



leddet paa Kjaebefodderne. Jeg kalder disse dog for Lethedens Skyld det andet Kjse- 



bepars ydre og indre Pladei-. Mellem begge Kjaebepar ligger Hypostomet, hvor flere 



af deres Muskier ere faestede. 



2 



