ben kuu har faa Led, kalder man Folerne : nsesten fodformede, suhpediformes ; ere 

 de stserkere, bensevnes de: fodformede, pediformes. Det sidste Svobeled er i disse Til- 

 fselde forsynet med to Kloer. Hos Caprella er Svoben kun toleddet, og dens sidste 

 Led er overmaade kort, hos Chelura danner Svoben et eneste, stort, ovalt Led, der 

 benyttes til denned at bortskafle de Spaaner, der afgnaves af Kindbakkerne. Hos flere 

 Former ere begge F0lere hos Hannerne vsebnede med Sugeskaale, der ere fsestede 

 paa Undersiden af de 0vre og paa den ovre Side af de nedre, f. Ex. hos Lysianas since, 

 hos Slsegten Eusirus og hos flere Former horende til Familien AtijUnce. 



Overlseben. 



Overlseben, Labium superius, slutter sig med sin bredere fastheftede Deel til 

 Epistomet, men er altid tydehgt adskilt fra dette ved en Fare; hvor dette er udtriik- 

 ket i en skarp Ryg, er dette ligeledes Tilfseldet med Overlseben, og disse tvende Par- 

 tiers Form slutter sig i det Hele meget til hinanden. Endskjont Overlseben ikke er 

 et parret Lem, ligesom de ovrige Munddele, men ligesom Underlseben kun er den 

 yderste, udvidede og chitiniserede Deel af Mundroret, er den dog bevsegelig, og man 

 seer tvende stserke Muskier at gaa fra Epistomet, en paa hver Side, og fseste sig paa 

 en tvaersgaaende, opboiet og noget bueformig Rand, der falder paa den indre Side af 

 Overlfebens indre Flade. Disse Muskier tjene til at presse Overlceben, idet Kindbak- 

 kerne fra begge Sider boies mod hinanden, over Gribedelen af disse, saaledes at det 

 tagne Bytte ikke kan glide ud fortil. Aabnes Kindbakkerne, viger Overla^ben noget 

 fra disse, og ved Lukningen presses den mod dem. For hensigtsmfessig at opfylde 

 den Bestemmelse, at beskytte Munden fortil og hjaelpe Kindbakkerne, er Overlsebens 

 frie, buede Ende noget forskjellig bygget hos de forskjellige Former. Som oftest er 

 den i Euden ikke ganske tynd, men noget bredere, og Spidsen er forsynet med talrige 

 fine Borster, der fra begge Sider ere rettede ind mod Midtlinien, som har en haardere, 

 chitiniseret, neglformig Fremstaaeuhed, hvilken dog ofte er saa liden, at den bliver 

 skjult af de hinanden fra begge Sider modende B0rster. Ved at unders0ge Overlseben 

 fra den indre Side, efterat Kindbakkerne ere fjernede, vil Neglen dog knnne sees. 



Hos andre Former er Overlteben i den nedre Kant ikke saa bred, men der- 

 imod tilskjisrpet samt ikke forsynet med B0rster; den er derimod indskaaret i Midt- 

 linien, og Fligerne kuune undertiden gabe [neget. 



Hos enkelte Former er det ogsaa karakteristisk, at Overlsebens ene Flig er Isengere 

 end den anden, hvorved den ikke bliver symmetrisk til Siderne. Naar Overlseben er 

 bygget saaledes, er ogsaa Kindbakkerne ulige paa begge Sider, idet den, som svarer 

 til den Isengere Flig, mangier den bevsegelige Bigren, der her pleier at vpere fsestet 

 under Gribedelen. Med den Bygning af Overlseben folger desuden nogle Forhold i 

 de 0vrige Munddeles Form, hvortil vi senere komme tilbage. 



