cephaliderne og flere Andre ere disse Led korte, medens det forste Led er tneget 

 tykt. Hos Batyporeia bliver det forste Led udad staerkt fortykket, og det andet Led 

 udspringer da ikke fra Enden af det foregaaende, inen fra den nedre Flade, saa at 

 Skaftet synes at vtere knseboiet. Hos nogle Former er det tredie Led meget forlsen- 

 get, som hos Podoceropsis, Podocerus og Janassa, samt hos mange Former af Caprel- 

 lidce, hvor det tredie Led endog kan vsere Isengere end det forste. Svoben bestaar 

 som oftest af en stor Msengde smaa med Borster besatte Led. Hos nogle Former ere 

 ikke alle Led af den samme Bygning, men hvert andet eller hvert tredie kan vtere 

 stserkere udvidet mod Enden og bferer der de Leydigske kolbeformede Legemer, 

 medens det ene eller de to mellemliggende Led ere smale. Hos nogle er Svoben meget 

 faaleddet, hos Janassa bestaar den saaledes kun af et meget langt og to ydre, meget 

 korte Led ; hos Podocerus er den ogsaa faaleddet. 



Foruden denne Hovedsvobe findes der ogsaa udspringende paa den indre Side 

 af Svoben fra Skaftets tredie Led en Bisvobe, flageUum appendicidare, der altid er kor- 

 tere end Hovedsvoben; sjelden ntermer den sig denne i Lfengde, og da kun hos de 

 Former, der have en kort, faaleddet Hovedsvobe, som hos Slsegten Phoxus. Hos Slseg- 

 ten Lilljeborgia er den mangeleddet, men dog kortere end Hovedsv0ben. Det er eien- 

 dommeligt hos nogle Former, at Hovedsvobens forste Led sammensmelter til et meget 

 stort Led, der da paa sin indre Flade er forsynet med to Rader af Borstebundter ; 

 dette er nsesten altid Tilfseldet hos Slsegterne henhorende til Underfamilien Lysianas- 

 sinw, men findes ogsaa hos Pardaliscince, samt hos Slfegten Halicreion, der horer til 

 Underfamilien Oedicerince, dog her mere som en Undtagelse, idet Svobens Led som 

 oftest ikke ere sammensmeltede, i hvilket Tilfselde Skaftets andet og tredie Led ere 

 forlfengede. Naar derimod Svobens forste Led ere sammenvoxne, ere Skaftets andet 

 og tredie Led stserkt forkortede. 



De nedre Feleres Skaft dannes af fem Led, hvilket allerede Bruzelius 

 har angivet. Det forste af disse er meget tykt, kort og som oftest sammensmeltet 

 med Hovedet; det andet Led er udad ogsaa kort, men indad meget bredere. I den 

 nedre Ende forlsenger dette andet Led sig i en lang, mod Enden tilspidset tornforinig 

 Deel. Dette er det af Spence Bate kaldte Olfactorspina, som han med Urette lader 

 udgaa fra det forste Led. Den er i Enden aaben, dog saaledes, at den er daekket 

 med en tynd Hinde, der udklaeder ogsaa den indre Side. Den kan maaske vsere et Lugte- 

 organ. Det tredie Skafteled er i Almindelighed kort; hos Orchestidce ere disse tre 

 Led sammensmeltede med Hovedet og ere ikke frie. Ofte ere de to forste Led ogsaa dsek- 

 kede af Hovedets Sideplader, saaledes som hos Underfamilien Lysianassinw, undtagen 

 hos Slsegten Eurythenes. Hos Slgegten Gammarus og mange andre sees de to forste Led 

 at ligge 1 et Indsnit i Hovedets Sidedele. Det fjerde og femte Led ere som oftest for- 

 lfengede. Svoben kan ofte vsere meget forlsenget, mangeleddet, og kan dette vaere 

 Tilfffildet hos Hanner tilhorende enkelte Former, medens Hunnernes Svobe er meget 

 kort, som hos Lysianassiderne og Phoxinerne. Naar Skaftet er meget staerkt og Svo- 



