96 



syiies Dvret at heuvises til en paiasitisk Levemaade, og de afvige saa uieget fia dem 

 hos de 0vrige Gammarider, at det ikke kau staa i nogen anden Familie, men niaa danne 

 en egen. Ved de stove 0ine, der dsekke hele Hovedets Sider, og ved den brede Hale 

 med dens brede Springfodder faar Dyret et Udseende, der giver det Lighed nied Hy- 

 periderne: jeg bar derfor stillet denne Familie som den f0rste i Ra^kken af (iaMtnarlna, 

 n<ermest Hypcriim. 



Creu. 1. TRISCHIZOSTOMA, Esmark & Boeck. ISCd. 



Deriv. ; T?ei; (tre), ax"-?" (spaltet), ;i:o[j.a (Mund). 



Syn. : 1860. Tr is ch'i zo stoma . A. Boeck, Forh. ved de Skaiid. Naturt'. 8de Mfide 1860. 

 p. 637. 

 1870. Tr i Sihi .- osto III a, A. Boeck, Crust, amphip. bor. et arct. p. In. 

 Typ. : Tri sc hi zostoma Raschii (Esmark), Boeck. 



Caput antice in rostrum t'rontale crassum, latum, in apice rotiindatum. pro- 

 ductum. 



Antenufe inleriores articulo 4to longitudinem 5ti superanti. 



Pedes Imi paris manu permagna, inflata. ovata: ungve non in anoulo iii- 

 feriore anteriore, ut solito, sed in angulo inferiore posteriore inarlicnlato, antice verso. 



Pedes 4ti paris articulo 3tio valde dilalalo et latiore qvam pedum 3tii paris. 



Epirnerum Imum parvum. 



Epimerum 2dum deorsum valde dilatalum. Imum partim tegens. 



Oculi permagni. 



Appendix caudalis lata. 



Den eneste Slsegt, som tilbarer denne Familie, afviger meget ved det t'orste 

 0iekast fra alle de ovrige Former. Mundroret er nenilig saa eiendommeligt tVerastaaende 

 og henviser tydelig til, at Dyret maa nyde sin F0de paa en ganske anden Maade end 

 andre Amphipodeformer. Efter Professor Rascb, hvem de tre Exemplarer i Universite- 

 tets Samling skyldes, t'angedes de ved, at man i Skraben nedstenkede paa store Dybder 

 en nylig skudt og tiaaet Fugl, paa livis Legeme de holdt sig fast og sugede Blod. Se- 

 nere bar jeg faaet den fra Thvondbjemsfjorden, hvor den var taget parasitisk paa en Hai. 



Jeg bar allerede under Familiens Karakter n;prmere omtalt Munddelenes eien- 

 dommelige Bygning og fremhsevet, hvorledes den med sine store Wine, der dtekke den 

 hele Sideflade af Hovedet, og ved sin brede Hale med de brede og korte Springfodder 

 faar Ligbed med Hyperidenie. Fra disse skiller denne Slregt sig dog ved, at Hovedet 

 fortil gaar frem i et stort. bredt Pandeborn, der oventil dfekker de 0vre Folere. Disse, 

 saavelsom de nedre. ere vel udviklede og ligne dem bos Lysianassidenie derved. at 

 Skaftet paa de ovre l-'olere er meget tykt og deres Sv0bes f0rste Led ere sammenvoxede 

 til et meget langt Led, samt ved at de bave en Bisv«be. Slom bos Shvgten O/iis. Nor- 



