■ui 



af den samme Form, men det f0rste Led er kortere, og Haanden er staerkere samt bredere 

 mod Enden. 



De tvende falgende Fodpar ere kortere og stserkere; deres tredie Led er 

 meget kort, lidet udvidet og kun lidt Isengere end det fjerde, som er meget kortere 

 end det femte; Kloeu er sta3rk, krum. 



Det femte og sjette Fodpars forsteLed er bredt, langstrakt, firkantet, mod 

 afrimdede Hj0rner, medens det samme Led paa det syvende Fodpar er udtrukket i 

 den nedre bagre Vinkel til en stsrk Torn og er concav og saugtakket i den indre Rand ; 

 deres tredie Led er hungere end det fjerde. 



Det f0rste Par Springf odder naar ligesaa langt bagud som det sidste Par; 

 (lets Grene ere saa lange som Grundleddet, lige lange, besatte med Torne og tilspidsede 

 mod Enden. 



Det an det Pars ydre Gren er kortere end den indre. 



Det tredie Pars ydre Gren er kortere end den indre og meget lajngere end 

 Grnndleddet. 



Halevedhsenget er langt, smalt og vinkelformig ind.skaaret i den bagre Rand. 



Legem et bar et'ter Rathke en bvid Grundfai've med et svagt straagiilt Anstrog. 

 Paa den 0vre Side sees Tvffirbaand, bestaaende af sorte Punkter, og derimellem 

 liggende okergule eller r0dgule, smale Striber. Efter Kreyer bar den vexelvise smale 

 Striber af r0dbrun og gnl Farve. 0inene ere pnrpurfarvede. Exemplarer, som jeg 

 tog ved Haugesuud, bavde en livid Grundfarve; Folerne vare r0dbrunt spraglede. Ho- 

 vedet var rodbrmit langs Rygsiden og paa alle Rande, men ogsaa de purpurr0de 0ine om- 

 gaves af et lividt Felt. Legemets fire forste Led vare paa Midten tegnede med et rodbrunt 

 Baand, der var indfattet af Gult; de tre folgende samt Halens fire forste Led vare 

 prydede med to saadanne Baand, der stode Isengere fra hinanden, jo bredere Led- 

 dene vare. Mellemrammet mellem disse Baand bavde en guldgnl Farve, lignende 

 Baand strakte sig langs bver af de fire forste Sideplader, og paa de tre bagi-e Fodpars 

 f0rste Led saaes tvende saadanne. Paa Siderne antoge de brune Baand en rosenrod 

 Farve. Ryggen bavde bos eukelte Exemplarer et stserkere giilt Anstr0g end bos andre. 



Nordligst er den taget af R. Collett i Folden-Fjord. Ved Cbristiansund og 

 Molde'er den fanget afRatbke og Danielssen, af G. 0. Sars ved Aalesund paa 50—100 

 Favnes Dybde, ved Haugesund fandt jeg den overuiaade almindelig paa enkelte Steder. Efter 

 Bruzelius Andes den ogsaa ved Bobuslitn og i Kattegattet efter Kr0yer. Baade ved Shet- 

 land og ved Englands Kyster findes den paa fiere Steder og gaar efter Heller lige ned 

 til Adriaterhavet. 



Gen. in. ODIUS, Lilljeborg, 1865. 



Deriv. : Forandring af Otus. 



Syn.: 1862. Otus, Speuce Bate, Catal. Amphip. Brit. Mus. 1862. p. 128. 

 (Navnet er brugt til en Fugl). 



