336 



sturapt Fremspring, der dog ikke findes lios Huiinen. Svoben dannes af omtrent 68 

 korte Led hos Hannen og af 58 hos Huunen. Den nedre Side af de ovre og den 0vre 

 Side af de nedre Foleres Skaft er hos Hannen forsynet med Sugeskaale. 



Overlaeben er temmelig tyk, i Spidsen afrundet og der besat med B0rster. 



Kindbakkernes Spidser ere meget tandede. Palpens andet Led er laengere 

 end det tredie. 



UnderljBbeu er dybt klovet, temmelig h0i, med kun ringe Spor af et indre 

 Pladepar. 



Det forste Kjsebepars indre Plade er liden og bar fern Borster, der mod 

 dens Ende blive Isngere og tykkere samt fjserdannede. Palpen bar paa Enden 

 korte Torne. 



Det andet Kjsebepars indre Plade er sraalere end den ydre og bar paa En- 

 den Bgrster, der staa i tvende Rader, samt paa den indre Rand flere laengere, tjaer- 

 dannede B0rster. 



Kja?bef0ddernes Plader ere korte, men brede; den ydre bar paa den indre 

 Rand iiade Torne, der mod dens Ende gaa over til krumme Borster. 



De tvende forste Fodpar ere af eens Bygning, men det andet Par er noget 

 Isengere end det forste: det fjerdeLed er laengere end Haanden, som er forlsenget, med 

 skraa afskaaret Griberand. De tvende sidste Leds bagre Rand er forsynet med Knip- 

 per af Borster. 



Det tredie og fjerde Fodpars tredie Led er ikke meget udvidet, det fjerde 

 er naesten lige saa langt, medens det femte er laengere. Begge disse Led have paa den 

 bagre Rand tildels fjaerdannede Borster. 



De tre f0lgende Fodpar tiltage efter bverandre i Laengde; det forste Led 

 er bagtil staerkt udvidet og saugtakket; de folgende have paa begge Rande Bundter af 

 korte, men kraftige Torne. 



De tvende forste Par Springfodder naa omtrent lige langt bagud; af de- 

 res Grene, der ere staerkt forsynede med Torne, er den ydre noget kortere end den indre. 



Det sidste Pars Grene ere pladeformede: den indre er lancetformet, noget 

 lasngere og bredere end den ydre, og begge ere i Randene besatte med smaa Torne 

 og B0rster. 



Halevedhsenget er delt ntesten til Roden. 



Kroyer bar, som ovenfor anf0rt, forst opstillet tvende Arter, A. inermis og 

 A, cremdata, hvilke ban senere fandt at vaere Han og Hun af den samme Art. F0- 

 lerue hos A. cremdata, Hannen, ere laengere end bos .4. inermis, Hunnen, og forsynede 

 med Sugeskaale. Spence Bate henforte den senere til tvende Arter, da ban ei var op- 

 mserksom paa Kjonsforskjellen. 



Denne Art findes ved Gronland, ifolge Holboll og Torell, paa 30 Favnes Dybde. 

 Efter Spence Bate er den fundet af Milne-Edwards ved Banff samt af Barrett i det 

 nordlige atlantiske Ocean. 



