339 



De nedre Fslere ere meget Isengere end de 0vre, og hos Hannen noesten 

 Isengere end Legemet. Skaftets tredie Led er neppe saa langt sora tykt; det fjerde og 

 femte ere korte og indbyrdes lige lange. Sveben dannes af 60 — 70 Led og er flere 

 Gange saa lang som Skaftet. 



Kindbakkerne ere forliengede;*Gribedeleii liar fem til sex Taender, og den 

 indre Bigren er vsebnet med fire saadanne; Tyggeknuden er meget fremstaaende, tan- 

 det og omgivet af et Tandgjierde, der i den undre Vinkel afbrydes af en fjterdannet 

 Berste. Palpen er kraftig udviklet, dens tredie Led er ikke fuldt saa langt som det 

 andet og krummet. 



Det forste Kjffibepars ydre Plade har staerke, kamformede Tender; den 

 indre Plade er oval og liar tre til fire fjaerdannede B0rster. Palpen bar paa Enden fire 

 til fem korte Torne. 



Det andet Kjtebepars Plader ere korte. 



Kj aebef0dd ernes ydre Plade er oval, buet paa den indre Rand og vsebnet 

 der med en Raekke forlsngede Dobbelttorne, der mod Pladens Ende blive end loengere 

 og gaa paa den ydre Rand over til kruuime Borster; den indre Plade naar lidt freni 

 for Enden af Palpens forste Led og har tre Tsender samt fjaerdannede B0rster. Pal- 

 pens andet Led er ikke meget laengere end det tredie. 



Det f0rste Fodpar er meget lidet; det fjerde Led er triangulsert; Haanden 

 er forlaenget oval, med skraa afskaaret Griberand. 



Det andet Fodpar er nsesten af den samme Form og Sterrelse. 



Det tredie og fjerde Fodpars tredie Led er meget kort, neppe saa langt 

 som det fjerde, det er l<ortere end det femte Led. 



Det f0rste Par Sprlngfo dders ydre Gren er kortere end den indre, der 

 paa Randene og i Spidsen er besat med staerke Torne. 



Det sidste Par naar laengst bagud; Grundleddet er oratrent saa langt som 

 Grenene, der have en meget smal Lancetform, ere lige lange og have Torne paa den 

 indre Rand og i Spidsen. 



H a 1 e V e d h se n g e t er meget kort, aegformet. 



Hos denne Art skal efter Spence Bate og Westwood Halevedha;uget vaere aeg- 

 formet, „with a slit down the middle", hvilket ikke erTilfaeldet hos den her beskrevne 

 Form. Hvis dette skukle constatere sig, maa der handles om tvende forskjellige Arter, 

 hvorved M. Sars's Benievnelse H. macrocephala maatte beholdes for denne. En Varietet 

 udmaorker sig ved sit eiendommelige store Hoved og ligeledes ved sine store 0ine. 

 Efter et saadant Exemplar, sora M. Sars fandt ved Troms0, har ban opstillet sin Art 

 Amphitho'e macrocephala; iovrigt adskiller bans Exemplar, om hvilket lian siger: „Capite 

 maximo, fere segmenta tria prima thoracis seqvanti; oculis maximis, ovalibus, nigris", 

 sig ikke fra andre, der ere tagne ved vor Kyst. 



Farven var paa et Exemplar, fundet af niig ved Haugesund, lysegron med hvide 



F0dder og F0lere. Hovedet og de 0vre F0leres f0rste Skaftled vare daekkede med 



43* 



