394 



Kindbakkernes Palper ere meget stserke; det tredie Led er krumraet, bre- 

 dest ved Roden og smalere opad, og er paa den indre Rand vsebnet med en Raekke Torne. 



Det forste Kjsebepars ydre Plade bar Tsender, forsynede med mange Bi- 

 ttender; den indre Plade er liden, bred, med nogle fjjErdannede B0rster paa Enden. 



Kjaebefoddernes ydre Plade bar paa den indre Rand en Rsekke Tender, 

 der mod Pladens Ende blive Isngere og mere kriimnie; den indre Plade er forlsenget. 



Det f0rste Fodpar er kort; det fjerde Led er paa den bagre, noget udvi- 

 dede Rand forsynet med mange Bgrsteknipper; det femte Led er forlsenget, med en 

 skraa afskaaret Griberand. Kloen er kort. 



Det an det Fodpar er meget st0rre end det f0rste; det fjerde Led er meget 

 kort, med en noget forlsenget nedre, bagre Vinkel; Haanden er forloenget a?gdannet, 

 med Knipper af Borster paa den bagre Rand. Kloen er omtrent saa lang som Halv- 

 delen af det sidste Led og noget krummet. 



Det tredie og fjerde Fodpar ere forlsengede; det tredie Led er noget ud- 

 videt nedad; det fjerde er lidt kortere end det femte Led, og begge ere paa den bagre 

 Rand besatte med korte Torne. Kloen er kort. 



De tre f0lgende Fodpar ere meget brede; det forste Led er laengere end 

 bredt, af en noesten firkantet Form, med afrundede Vinkler; det tredie er paa det femte 

 Fodpar noget Isengere end bredt, men paa det syvende ligesaa bredt som langt, baade 

 den forreste og bagre nedre Vinkel er udvidet, og Randene ere forsynede med Torne- 

 knipper; det fjerde Led er meget kortere, medens det femte er forlsnget, smalt. Det 

 syvende Fodpar er Ijengere og bredere end det femte Par. Kloen er kort og staerk. 



De tvende f0rste Par Springf0dder naa naesten lige langt bagud; Gi"e- 

 nene ere lige lange, samt vsebnede med Torne paa Randen og i Spidsen. 



Det sidste Par naar keugst bagud; Grenene ere omtrent af den samme Laengde 

 som Grimdleddet og ere meget brede; den ydre bar tvende Torne paa den ydre Rand; 

 den indre bar en lignende i Spidsen. 



Halevedhsenget er kl0vet til Roden; Fligerne ere afrundede og paa den ydre 

 Rand nEer Enden vsebnede med en Torn. 



Denne Art staar naer den af Spence Bate opstillede Blegamcera hrevicaudata, 

 men adskiller sig let fra denne, foruden ved Folernes forskjellige Form, tillige ved de 

 tre bagre Fodpars forskjellige Udseende og ved at Halens Led mangle de Fremspring, 

 der ere saa tydelige bos 31. hrevicaudata. 



Et eneste Exemplar af denne Art fandtes i vort Museum, kun med Angivelse, 

 at det var fra Christianiafjorden. 



